404 



Fenyőkefélék. Juharíafélék. Pacsirtaszárny félék. 



mint var. scaberulum G. Beck, FI. N.-Ö. 1892, 531, VB, Bd, Gys, Büdöskút körűi, 

 de rendesen szálonként. — 1281. H. hirsutiun L. 786, SzHW, a bp erd., Récse. 



Tamariskafélék, Tamariscaceae. 



Tamariscus Germanicus L. 271 sub Tamarice, Kh (SzHW) távolabb vidékén (Myricaria G. 

 Di-.sv. V. ö. Vasvárm. növ. 267 1; Tamarix Gallica L. 270, ültetik. 



89. család. Fenyőkefélék, ElaUnaceae. 



1282. Elatine alsinastra L. 368, SzHW, álló vizek szélén a Balatonnál, Kh, 

 valamint a Zala vize mellett (Wierzb. mspt. 19) n. v. 



90. család, yuharfafélék, Aceraceae. 



1283. Acer pseudoplatanus L. 1054, SzHW, Kh, a Csapi-hegyen ; g>'akrabban 

 ültetik. — 1284. A. platanoides L. 1055, SzHW, ültetik, Kh, a Bd, Bf hegyein 

 (Slmk.), SzK. — 1285. A. campestre L. 1055, SzHW, Hab. 14, 16, 18, Simk. (A. 

 camp. var. hebecaipiim DC. Prodr. I. 1824, 594), a bp md, a dp kerítésében, Bd 

 párás ágakkal; — var. molle Op. Flóra 1824, I. 83, Bf, A, Szgl; — var. oxytonmm 

 BoRB. Term.-rajzi Füz. 1891, 78, A, Bf, Bd, Szgl hegyein; — var. heterotoniuni Borb. 

 i. h., Récse és Fd. — A kopasztermésű fajták : var. trichopodum Borb. Békésm. fl. 

 1881, 94, Szgl, Bd; — var. collinum Wallr. in DC. Prodr. 1. 1824, 954, Al, Bf, 

 Bd, Fd. — 1280. A. Tataricum L. 1054, Kh (SzHW), Kt ! erdejében; Bf Phytoptns 

 (Cephaloneon) vulgáris Br. gubacscsal (Szépl. 12). — A. Negtindo L. 1056, ültetik. 



Vadgesstenyefélék, Hippocastanaceae. 



Aesculus Hippocastatmm L. 344, ültetik (Hippocasta7ium vu/gare Gaektn.). 



91. család. Pacsirtaszárny félék, Polygalaceae. 



1287. Polygala maior Jacq. Fl. Austr. \\ 1778, p. 6, t. 413, Kh (SzHVVO, Bf 

 (SiGiM. 48), A, Csp, Ks sziklás hegyein; — var. neglecía Kerx. ÖBZ. 1868, 37, pro 

 spec, Bf hegyein. — 1288. P. vulgáris L. 704, Kh hegyein (SzHW, Sl\ik.). Nem 

 láttam, lehet, hogy a következő. — 1289. P. comosa Schkuhr. Botan. Handb. II. 1796, 

 324, Bf (Simk.), Dörgicse; — var. Moriana Brittinger, Flóra IX. 1826, 729, Borb., 

 KocH, Synops III. 1890, 254, Kh, Gys hegyein, F rétjén; — var. subsempervirens 

 Borb. TTK. 1897, 378, foliis inferioribus multo maioribus latioribusque, more P. 

 amarae rosulantibus, perhiemantibusque, late lanceolatis aut obovatis, caulinis ceteris 

 subito angustatis, lanceolatis lineari-lanceolatisque. Varietas enim subseinpéj-virens 

 proles breves tenuesque stoloniformes emittit, rosulá perhiemanti terminatas, ex 

 cuius apice vere sequenti innovatio erit. Flores ut in typo. F, Ó-Buda meg a Rákos 

 kissé nedves rétjein. — 1290. P. amara L. Syst. nat. ed. X. 1154. 1759, Sp. pl. 

 1763, 987, SzHW, csak var. Balatonica Borb. in Baexitzii Herb. Europ. 1894 (1895), 

 nr. 7798, Kh (SzHW), Gys völgyeiben gyakori (Borb. TTK. 1896, 336), júliusban 

 másodízben is virít (P. amara var. brachypíei a Chodat, Monogr. Polygalarum 1893, 

 471, non Grishb. Enum. pl. Cubens. 1866, 12). Az ősibb vcgetatio maradéka. Flores 

 fructusque minores, quam in P. alpestri Wahlexb. Fl. Carp. 1814, 213, alae fructu 

 paulo angustiores. Axis inflorescentiae glaber, in P. alpestri breviter puberulus. A P. 

 amara insuper alá differt fructuum longitudinem non superante. — 1291. P. anta- 

 rella Crantz, Stirp. Austr. V. 438, 1769 (P. iiliginasa Rchb. Pl. Crit. 1. 1823, íig. 40, 



