Hólyagmogyorófélék. Kecskerágófélék. Kutya fa félék. Kiityatejfélék. 



405 



41, non Pkks. Syn. II. 1807, 272; P. anuirdla f. Reichcnhachii G. Bkck, FI. N.-Ö. 

 1892, 586), Kli süppedős rétjein (P. Austriaca Crantz, i. h. 439, SzHW, az ágas 

 alak); — var. cyclotlicca BoRB. '\x\&á. {vtíx. orbiatlaris Chodat, Bull. soc. bot. Ciencve 

 V. 1889, 167, non Benth. FI. Austral. 1863, I. 140) a szgl-i teknő süppedős h. ritka. 



92. család. Hólyagmogyorófélék, Stapliyleaccae. 



1292. Staphylea pinnata L. 270, SzHW, Hah. 11, 18, a l)p jellemző bokorja md. 



93. család Kecskerágó fél ék, Celastraceae. 



1208. Evonyniiis pjiropacus L. 197, SzHW, Hab. 18, az egész bp bokros h., 

 kerítésben ind. — 12í)4. E. veriucosns Scop. FI. Carn. 1772, 166, SzHW, Sigm. 48, 

 Hab. 18, a bp cserjésének dí.sze md, Dobogó (Piers). 



Evonytnus iatifolius L. 197 pro var. E. Európáéi, Khv (SzHW), n. v. 



Szőllőfelék, Ampelidaceae. Vitis vinifera L. 202, SzHW, sok fajtája terem; bántója a 

 Vhy/loxcra, Peronospora viticola. - Parthenocissus i;uin<;uefo/ia L. 202 sub Hedera (Aiiipc/opsis 

 hcderacca DC), falzatlombnak kitűnő, őszre megpirosodik. E vidéken ez is boucs. 



94. család. Kutyafafélék, Rhamnaceae. 



1295. RJiamnus cntliartica L. 193, SzHW, Hab. 18, a bp bokros lejtőin md. 

 Fonyód berekjében; Bf TrichopsvUa Walkcri För.st. (Szépl. II. 218) gubacscsal. — 

 1296. RIi. frangiila L. 193, SzHW (/'>. Alnns Mill,), alföldünknek kutyafája vagy 

 ebsefája itt ritka, H, Vd. 



95. család. Kiityatejfélék, Euphorbiaceae. 



1297. Enphorhia Iwlioscopia L. 459, SzHW, Simk. és 1298. A", platyphyllos L. 

 460, Sadl., Simk., munkált, gazos h., ház körűi, kertben mint gyom md. — 1299. 

 E. angulata Jacq. Collect. II. 1788, 309 (E. anibigua SzHW, non W. et Kit.), Gys 

 völgyeiben és sziklaaprólékán, helyenként, ritka; — var. liypolricha Borb. ined. (var. 

 mollis G. Beck, fi. N.-Öst. 547, non Gmel.) u. i. — 1300. E. diilcis L. 457 (E. 

 viridiflora W. et Kit., SzHW), Khv íSzHW) n. v. — 1301. E. polyciiroma Kern. ÖBZ. 

 1875, 395 (E. elliptica Kit., non Lam., El. tpitliymoides Jacq., SzHW, Simk., non L.; 

 var. la.x-iphylla Láng, 1824), a bp füves, bokros lejtőin md. — 1302. E. pilosa L. 

 460, Khv (SzHW), n. v. — 1303. E. palustris L. 462, Kh (SzHW), Sf rétjén ! — 

 1304. E. (krardiana Jaco. FI. Austr. V. 1778, 17, SzHW, Hab. 17, «involucri foliola 

 caulinis . . . paulo breviora et latiora» ex Jacq., typum igitur forma heterophylla 

 sistit, a dp homokos mezein md, a bp csak a Bd n. v.; — var. perumbellans Borb. 

 ined. Inflorescentia 3 — 4-que ramifica, cyma igitur maior, laxa, floribus dissitis. 

 Involucelli foliolo superne latiora, basi angustata, subrotundo-trapezoidea (in typo 

 basi latiora). Sf mezein; — var. lioviopliylla Láng, Sylloge pl. nov. 1824, 185, Sf, 

 Bg, Fd, T, Bf mezein, SzK, involucri foliola cauUnis similia; — var. Stitrii Hol. 

 Verhandl. des Vereins für Naturkunde zu Presb. I. 1856, 17 = E. Gerardiana a 

 miiior Sadl. FI. comit. Pest. 1826, II. 319, ex rupestribus calcareis, Kh, Gys, A 

 sziklamorzsalékán. — 1305. E. aviyodaloidfs L. 463, Kh (SzHW), Bf (Simk.), Gys, 

 Szgl erd. — 1306. E. cyparissia.s \.. 461, Sadl., SzHW, Hab. 11, 17 (Fd Cecido- 

 myia sp. gubacscsal, Szépl.) és 1307. E. Esula L. 461, SzHW, az egész vidék mezein 



