406 



Kutyatej íélék, Eaphorbiuceae. Szőmörczefélék. Anacardiaceae. 



elszórva; — var. salicetorum Jord. Pugill. 1852, 138, Szgl körül ^/:. lísnla var. riparia 

 SciiUK, Knuin. 596). — 130S. E. paradoxa Schur, ibid. 1866, 596 pro var. E. csn/ae 

 a Bd inűv. h. — 1300. E. virgata W. et Krr. Ic. t. 162, 1803, Rel. Kit. 117, SzHW, 

 SiGM. 48, Hab 17, mezon md. — 1310. E. lucida W. et Krr. Ic. t. 54, 1801, Szgl 

 mocsarai körül (Sigm. 47). — 1311. E. salicifolia Host, Synops. 1797, 267, a Bd. — 



1312. E. Pannonica Host, FI. Austr. II. 1831, 566, «capsulis glabris-, azután pedig 

 «gerincn pilis tcctum», úgy értendő, hogy az eleinte pelyhes magrejtö megérve 

 kopasz lesz. Lepsény, Sf mezein, Akarattya, Ks, A, Koloska, Bf és Aszófő közt a 

 száraz levegőn, helyenként bőven, T, Akaii (Hab. 14, 17), T hüvelyszerűen össze- 

 hajtott levéllel (Cccidomyia sp., Szkpl. 15); — var. trichocarpa Neilk. FI. N.-Öst. 

 1859, 848, Aszófő és Bf közt; — var. pulverulenta Kit. in Schult. Ö. FI. 1814, II. 21, 

 SzK Malomvölgyében (Borb. TTK. 1897, 433). - - Hasonló keskeny, hosszas gallérka 

 más faj alakkörében is ismétlődik. Ilyen Budapesten, a Rákoson az E. Gerardiana 

 Jacq. var. acquifrons Borb. (TTK. 1897, 433), involucellis e basi latiore oblongo- 

 lanceolatis, ideoquc foliis caulinis magis similibus, a budai hegyeken pedig az 

 E. polychroma Kern. var. isophylla Borb. (u. i. 1897, 433), involucelli foliolis oblongo- 

 elongatis, latitudine quadruplo longioribus. • — E. segcíalis L. 458, Kh vetésében 

 (CzoMPo: Dis.s. inaug. de Euphorb. 13, SzHW). Ujabban senki nem leli az ország- 

 ban, hilietőlcg az /:'. Gracca Boiss. et Sprunn. Diagn. I. 5, 53, 1844 lappang alatta. — 



1313. E. Fcplus L. 456, A, Kh elhagyott h. ritka. — 1314. E. falcata L. 456, 

 SzHW, Rel. Kit. 9, Addit. 251, Simk., müveit h., zöldség közt md; — var. pseudo- 

 erythrosperma Borb. Vasvárm. növ. 269, Bf ; — var. trichopoda Borb. i. h., u. i. — 

 E. exigua L. 456, SzHW, Simk., a bp. müv. h., tarlóban. 



1315. Mercurialis perennis L. 1035, SzHW, Simk., a bp televényesebb erdei- 

 ben elszórva md. — 1316. M. ovata Sternb. et Hoppé, Denkschr. Regensb. bot. 

 Gesellsch. 1. 170, 1815, SzHW, Sigm. 46, Czompo 10 {M. livida Port in Baumg. 

 Enum. stirp. . . . Transsilv. 1816, III. 344) a bp füves, bokros lejtőin md, Dörgicse, 

 SzK is. In convallibus ad Gyenes foliis nodo unico quaternato-verticillatis, ramos binos 

 oppositos inde emittentibus; — - var. longistipes Borb. ined. (M. ovata Vis. FI. Dalm. 

 III. 230, saltem pro parte). A levél széles tojásdad v. tojásdad-lándsás alakját és 

 nagyságát tekintve a rövidebb- és szélesebb-levelü M. ovatá-\a\ jól megegyezik. 

 Levele ki nem hegyezett, az alja nem keskenyedik, sűrűbben fogas, tehát a Aí. ovata 

 töalakjával megegyező, de tőle a megnyúlt levélnyél megkülönbözteti, mely a békás- 

 megyeri hegyekről vett példán 4 — 8 mm. hosszú, a badacsonyin 10 — 15 mm. — 

 A M. perennis meg a M. ovata középalakja, utóbbihoz közelebb marad, de eltér 

 tőle mind a két felől kopasz levelével, melynek meglehetős hosszú nyele van, a 

 M. percnnis-iöX pedig azért, mert kurta levele szélesebb, lefelé nem keskenyedik, 

 sűrűbben csipkésfogas (v. ö. Neilr. FI. N.-Öst. 853). A Bd bokros h., Tihany 

 sziklái alatt, Aszófő és Bf közt, a Farkasvölgyben Budán — 1317. M. annua L. 

 1035, SzHW, Simk., munkált és zöldséges h. md bőven. 



Puszpángfélék, Ruxaceae. Ihixiis sempervircns L. 983, kertbe ültetik. 



Diófafélék, Juglandaceae. Jug/ans regia L. 997, ültetik. — J. ntgra L. 997, észak- 

 amerikai, nálunk ültetett fa, szekérút mellett Gys és Kh közt. 



96. család. Szőmörczefélék, Anacardtaceae. 



131S. Cotinus coiinus L 267 sub Rhoé (Rhus c. Rel. Kit. 117, Addit. 262, 

 Arv., Rumy 324, Hillebr. 40, Hab. 11, 17, C. coggygiia Scop.) a bp lejtőin bőven, 

 értékesítik (273. o.). A és Bf közt a szárnak igazi ellaposodásával (fasciatio, Borb. 

 Pótfűz. 1893, 124). Bf Phytoptus (a levél szélének fölcsavarodása; Szépl. 20). 



Khui typhina L. Cent. II. n. 139, 1756, cczetfa, ültetik. 



