Süll(iUin&,rl'(''lék. lliilorrhadicnaa. 



409 



völgyc;ib(!n. — 1351. li. lanceolatum Si;b. et Maur. FI. Rom. 1H18, 138, a Bd erd. 

 Büdöskút körül, a Csapi-hegyen. 1362. H. heterocaidon Bokm. ÖBZ. 1876, 424, 

 Ak. Értek. IX. 1879, 15 (lí. niontniium X roscmn), A völgyéhon, a .sód mentén. — 

 1353. rosemn Sciikkb. .Sjjic. II. Lip.s. 1771, 147 sub C'liamaenerio, VB, Al, A 

 meg a Bd sédje m. — 1354. /;'. palnstrc L. 348, Khv lá])()s h. (SzIlW), Í..-Szent- 

 Istvánd (Hab. 12). 1355. /; Lamyi F. Sciiui/rz, Flora 1844, 806, a Bd szöllei 

 közt meg a hegyen, ri kh-i erdőben Büdöskút felé, Vanyarcz, Kt erdejében, Bg. — 

 135(>. li. tetra((onu}n L. 348 {lí. ndnatum (Iris. Bot. Ztg. 1852, 851), az egész part 

 nedves h. el.szórva md, II, Vd, S(')Stó Sf. - — 1357. /;. .s/yiaxttun Lam. 1'"1. Fr. 111 

 1778, 482 (íi. angustijoliuni L. (l, .SzllW), Kh meg a Bd erdeinek tisztásain. 



135H. Circaca lutctiana L. 9, Kh (.SzIIW), var. ovatifolia Lasch in I.innaea 

 11. 1827, 446, (iys, Récse, Csapi-hegy erdeiben. 



104. csaláfl. Sullöhiiiárfélék, IlalorrJniifidacvae. 



135t>. Ilippuris vulgáris L. 4, a Sió vizében (Kn. y\d(l. 276), Kli (SzIlW), 

 magam l\t, Tót-Szent-Pál és F mocsarai szélén láttam. 



13()(). Myriophy Iliim vcrticillatum \.. 992 (26. ábra), floribiis omnibiis vcMticil- 

 latis>' • flosculis ad folioruin nodos - etc. az a forma, a melyet Wai.lkotii (.Sched. 

 1822, 489) és Kocii « pinnatiji(ítim-na\í nevez, tehát a melynek a szár alján, a közepe 

 táján meg a tetején, a virágok alatt a levél majdnein egyforma nagy s az egész 

 szárhosszán meglehetős egyenletesen helyezkedik el. Ilyent rajzol Ci.ushjs Rarior. 

 stirp. Pannon. História 712. 1., a Rarioruin plánt. hist. VI. CCLII. (icon cademl), 

 melyet I.inn'k is idéz. Kh (SzIlW), Ábrahám, Kis-Eörs és Bd nádasa m. a part 

 külső szélében helyenként, kivált a sajkaút meg a fürdőút környéken, gyakran med- 

 dőn (var. tc'rrcst7'(' Nkii.k. FI. N.-( ). 879). A virágzó példa ugyanitt gyakral)ban csak 

 női virágokat fejle.szt (specimina omnino foeminea). A balatonmelléki jiéldák lovál>bá 

 azért nevezetesek, mert a női virág a szárnak alsó és közép táján le.sz, a szár 

 felső tája egyenletesen vagy csaknem egyenletesen leveles, de a levele tövében 

 virág nem fakad. A hullámváró példa, melynek virága a szár aljáról ered s még 

 a víz porozza, a var. uitrnjlornm 100. o. M. Siculum (iii.ss. FI. Sic. 1844, II. 

 599. Ugyanez Révfalu mellett a Duna mocsarában (Poi.cAk Sá.ndok!), Nagy-hjiycden 

 (v. ö. 100. o.). Bőven hajt szára aljál)ól vegetál(') rügyet s belőle hajtássá fejlődő sarj 

 keletkezik. A sarj a sárban kitelel s jövő esztendőre hajt ki. — var. pi)innlum 

 Waij.r. i. h. Bd, Kis-Rörs, Ábrahám partján; egylaki. - 1301. M. spicaltini L. 992, 

 SzllW, BoKB. TTK. 1896, .340 (22. ábra), Bg, Bd (Simk.), de mint a hínárformatió 

 egyik tagjának, ez egész bp mcg-mcg.szagatva, kisebb-nagyobb halmaza van, F kcHÍíl 

 a Z;dái)an (Bonn. l'\")ldr. Közi. 470), valamint a Kis-Balatonban, Tp. A dp-ra inkábi) 

 a hullám hozza, gyökértelenül himbálódzik, néhol .Sf, I<\i, Bd (itt a mező árkaiban 

 is) meggyökeresedik, de sehol se sereges. Mint biológiai faj' is nevezetes (73, 75, 

 85, o.). Szárának a vízbe merült, kivált alsóbb levele gyakrabban elvész, épségben 

 levő levele a szárnak felső részén van. A hosszú-szárú, s felfuvódottczikkű eltérése, 

 a M. pliysocaulc Hokb. ined, a Balatonban és más hasonló mély vízben állandó 

 maradhat, las.sanként majd más bélyeget is ölt magára és álland(') fajjá alakul, di; 

 kisebb vízben megnyúlni és felfúvódni nem kényszerülvén, a tőalakra vi.sszahanyat- 

 lik. Látni való, hogy a faj csak bizonyos helyen nyilatkozi') állandóbb jelenség, a 

 míg a iiely természete ugyanaz. Jún., júl., aug., sőt még szept. hó elején is elég 



' A l)ioIo(íiai faj morphologiai Ijílycfjc ugyanaz marad, mint a töalakjáé, csak a biológiai 

 cl- V. hnondozc.sc más, pl. a Saiif^insorbd páros('lt(í l'uteriiim vcgyrséltíí i polygamus) viiága(': 

 (tulajd<)nk(-|> biológiai géniisz), vagy jelontéktrlrncbb ró.szc módosul a kíiiülmí'ny szerint, mint a 

 szüllöhíiiár rolsölib szárc/ikkc, a/, us/.ó fíínck mcgkurlult szára a [)art sarában, a {)iiercus lardillorn 

 CzKKN. kcsü lombosodása, a Kumex an^iociu pus Muiíh. (Gánócz) loplc-nek a tcrm('-shcz iiövósc, 

 vagy a kisvirágú í'einsifes lixhridu.i \. , a Knaiitia campi síHx Bkss., Scuhiosn ochroleuca L. var. 

 aequi/lora Boiíb. mint a Pctasilea, Kn. ítrve)i.\i.s és -SV;. uchroUtica nőstt'nyc. 



