410 



Sulyomfélék. Hydrocaryaceae. 



bőven virágzik. Virága apró, szirma hamar hulló (a hímes virágoké, a füzér tetején), 

 majd aprócska (a füzér alsó termo virágaié), de azért a füzér szép lilapiros színt 

 játszik, a himes virág a sárga hímekkel szép külsőt kölcsönöz a növénynek. 

 Bogarat a virágán időzni v. körülötte röpködni nem láttam. A Myriophyllum spica- 

 tiivi szélváró, sőt előbb- és utóbb-porzó virágokat (flos anemophilus, proteradrus 

 proterogynus) is szokott fejleszteni. Virágzata levéltelen, tehát a szél a virágport 

 könnyebben magával viheti és más virágzathoz csaphatja, az apró és pikkelynemü 

 hegyelevelek porzódáskor gátlóan nem alkalmatlankodnak. A virágtakaró részeinek 

 satnyássága, a virágzat illattalansága és nem nagy feltünösége kiválóan szellőporo- 

 zást igazol. A M. veríicillatum szára tetején, virágzat helyett a levelek zöldellhet- 

 nek, tehát szélellenző faj. így alkalmazkodik és változik a növény bélyege az 

 életkörülmény szerint. Ámbár a kis víz M. zeríicillatian-áx6\ a nagy víz M. spica- 

 twii-iag fokozatos alaksorozatot állíthatunk össze (v, ö. a 98. stb. old.), úgy hogy 

 a J/ spicatiim valóban csak az előbbi fajnak szellőváró, alkalmazkodásbeli eltérése 

 s a levéltelenedett virágzaton kívül más morfológiai bélyege nincs; mégis az elődök 

 nyomdokán, a biológiai viselet ellenére össze nem foglaltam. A M. verticillatum 

 nyujtódzkodni nem birván, a partnak sekély langyos vizében marad, termete s 

 relatív bélyege eltérőnek látszik, de e két süllőhinár életszokása és biológiai saját- 

 sága, a termékenyülés körülménye egész más. 



105 család. Sulyomfélék, Hydrocaryaceae (Trapaceae). 



13(>2. Trapa natans L. 120, SzHW (I. 16, 23. ábra), F a Zala csatornájában, 

 valamint a Kis-Balatonban elég bőven (Borb, FK, 470, TTK. 1894, 305, 311) Bottyán, 

 \'örs és Hidvég mocsaraiban (Wierzb. mspt. 15); a Balatonban nincs. A Zala vizé- 

 ben a sulvomnak mind a varietas villosa Sch.midt, mind az egész kopasz var. leio- 

 phylla Borb. TTK. 1894, 311. Pótf. 1894, 148 eltérése terem. A Zala vizében jó helye 

 van. Ide szakad a Hévvíz csatornája, mely a Zala vizét jobban langj'osítja. A víz 

 hőfoka a 69. old. A víz mélysége, a hol a súlyom nő, m. vagy nagyobb; a fenék, 

 a hogy a súlyom szereti, sáros, iszapos; inkább a sekélyebb és melegebb part felé, 

 a nádas széléhez húzódik. Június közepén már fölmerülve úszik, de még apróbb- 

 levelű, mint-í másfél hónap múlva látjuk, július 31-ikén részint virágzik, részint 

 akkora gyümölcsei vannak, hogy az eredeti nagyságából már alig hiányzik valami 

 (Borb. FK, 470). Szára a víz mélységéhez képest méternyire is megnyúlik, s a víz- 

 ből kihúzván, a szenesedett tavali gyümölcshéjat (a melyből a szár kinőtt) július- 

 ban is meglehetős romlatlanul, gyakran vele húzzuk ki, vagyis a súlyom új szára 

 a fenék sarában a tavali gyümölcshéj tülökjével és horogjaival erősödik meg, 

 nem földbeli gyökerével. 'A fiatal gyümölcs eleinte zöldes- vagy olajsziníí barna. 

 Ez a zöldes réteg, a súlyom csonthéjas gyümölcsé-n^V. a külső vékony húsa, a 

 vízben hamar elpusztul. A belső világos héj a vízfenék sarában, lassú szenesedés 

 folytán megfeketedik, mint sok vízi taraczk megvastagodásai. Augusztus hónapban 

 a levélrózsa a növekedő gyümölcsök súlya alatt lefelé húzódik, végre a kész gyü- 

 mölcscsel együtt a fenékre merül s ott a növénj^ tönkre megy. Van gyümölcsös 

 növényem a Zala vizéből, a mely már egészen lombját vesztette, de a gyümölcs 

 a madzagalakú száron még rajta van. Végre a súlyom gyümölcse (16. kép.) tülök- 

 jeivel, különösen pedig, a tülöknek horog-rojtozta hegyével a víz fenéken vasmacska 

 módjára megkapaszkodik, a növényhulladék közt, a fenék sarában valóságos hor- 

 gonyt vet Tavaszkor a kibúvó csira nem birja a lehorgonyozódott termést fölemelni, 

 onnan nő fel, a hová a súlyom gyümölcse tavai nyár vége felé lehúzódott. Llnxé 

 leírásából nem tűnik ki, vájjon a Trapa naía/is-nak var.villosd Scmi. v. £-/adra Op. " 

 fajtáját (Oekonomisch-technische^Flora Böhmens, 1838) ismertette-e r Amannak a 



' V. ö. az Erdélyi Muz. egyesület Értesítője. 1900, 249, Revue 37. 



* Sch.midt a FI. Boem. III 1794, 86. o. var. villosa nincs említve, csak « fólia . . . subtus villosa*. 



