416 



Rózsafélék, Bosaceae. 



noclados Borb. M. orv. term.-v. Munk. 1882, 314 (R. Heimerlii Hal.), Büdöskút felé 

 Kh; — var. peracanthiflorus Borb. ined., inflorescentia densissime aculeolata, Bd- 

 Tomaj szöllei közt, androdynam és gynodynam példákkal. — R. pachyphyllus 



Borb. Temesmegye veg. 1884, 76 (A'. PseudoAVahlbergii Sabr. ÖBZ. 1892, 174, 

 R. nemorosus Autor., R. Wahlbergii Sabr. Verh. zool.-bot. Gesellsch. 1886, 96, 

 e ditione Boros-Jenö Budae, non Arrh., Borb. ÖBZ. 1892, 289), a Bd és körülötte, 

 itt Cusc7ita Europaea is élősködik rajta, Gys völgyeiben, Büdöskút, Vd-lak körűi, 

 itt kevés a kiszáradt lápon is. A Sepincoli csoportnak végre nevezetes tagja a 

 1405. R. Kisfaludy atius Borb. ined.; mint a R. semibif7-onS'Ot, nagyszámú, de nem 

 egyenes tüskéi tüntetik ki ; a Bd Kisfaludy-forrását árnyékolja be. Turio arcuato- 

 prostratus vei scandens, glaucescens, violaceus vei virescens, glaber vei parce pilosus 

 obtusangulus, striatus, aculeis sat validis, basi compressis, pilosis, rectis vei incli- 

 natis armatus, glandulis sessilibus, rarioribus inspersus, asetus. Fólia turionis quinato- 

 pedata, parum plicata, stipulis anguste lineari-lanceolatis, pilosis, adnatis. Petioli 

 crebre atque falcato-aculeati, semiteretes, supra parum sulcati, pubescentes, viola- 

 scentes. Foliola approximata, aut marginibus sese anguste tegentia, supra sparse 

 pilosa, subtus canescenti-pubescentia, biserrata, terminálé petiolulo proprio triplo 

 longius, ambitu obovatum, basi vix emarginatum, sat sensim acuminatum; lateralia 

 extima sessilia, Rami florentes dense atque falcato-aculeati, foliis ternatis vestiti. 

 Inflorescentiae elongatae, angustioris ramuli inferiores axillares, apice cymelligeri, 

 superiores extraaxillares, prope basim, ut in R. Pilisiensi fissi, inde pedunculi fasci- 

 culati esse videntur, omnes pedunculique dense falcato-aculeati. Bracteae latiusculae, 

 lanceolatae, pubescentes. Ramuli pedunculique adpresse canescenti-tomentosi, eglan- 

 dulosi vei glandulis sparsis tomento parum emergentibus praediti. Sepala adpresse 

 canescenti-tomentosa, parce setoso-glandulosa, breviter caudata, basi verticillato- 

 aculeolata, post anthesim erecta, petala purpurea, sat magna, fere orbicularia, sta- 

 mina stylos superantia, ovaria pilosa. A Bd, Bf, Kh völgyeiben, jún., júl. A R. Kis- 

 faludyanus sajátja az ölbefogott szürkéllő levél, a virágzó szár sűrű és görbe csip- 

 kéje, a mirigytelen, simamolyhú virágzat, a szép piros szirom stb. 



Gyűjteményemben több soktüskés hasonlója van, de mind tetemesen eltér tőle. Ilyen a 

 R. pe/raesüis Borb. in Hikcii Flóra okolice bakarske, 1884, 52, a litoralis flóránkban, tehát medi- 

 terrán rokonság. Virágzata meg a kelyhe szintén simamolyhú, de a hajtása hengerded, vékonyabb, 

 tetéző levélkéje szívforma, virágja apróbb, kocsánja mirigyes, hímje a bilieszálnál nem hosszabb, 

 kelyhe alatt nincs tüskeörv. — A jP. seinibifrons Sabr. ÖBZ. 1S92, 175, levelének visszája fehér-, 

 hállózatos-, simamolyhú ; szétterülő virágzatának tüskéi egyenesek. Fiume körűi is terem, de nem 

 oly szép deres mint az előbbi. A R. Pilísútisis Bokb. in Batí.nitzii Herb. Europ. 6988, 1893, sed 

 re vera anno 1892 editus, tomento adpresso gaudet inflorescentiae, pedunculisque fasciculatis, sed 

 fólia virescenti-canescentia, inflorescentia parce aculeata, eglandulosa. A budai hegyeken. — A R. 

 peracanthiflorus kelyhének és virágkocsánjának nagyszámú mirigyeivel tér el. 



1406. R. agrcstis W. et Kit. Ic. t. 268, 1810, Kh (SzHW); — var. rescpahis 

 Borb. ined. Turione tereti ad R. agrestevi pertinet, sed sepalis reflexis tomentosis 

 villosisque asetis, glandulis tomento vix emergentibus recedit. Inflorescentia sparse 

 aculeolata. Turio tenuis R. caesii, sed parum glaucescens, tenuiter atque adpresse 

 puberulus, íoliola subtus cano-tomentosa, terminali ovato vei obovato, basi parum 

 emarginato. Gys völgyeiben. — 1407. R. caesius L. 493, SzHW, parlaglejtön md. 

 Helyenként Diasti'ophus riibi Hart. gubacscsal; — var. minor Tratt.. Monogr. Rosac. 

 III. 1823, 43 [íovm?i glandulos a Focke), Bf, Kh ; — var. armatus Focke: Synops. 

 1877, 409, Bf szőllei közt; — var. arvalis Rchb. FI. Germ. excurs. 1832, 608, Bf, 

 Bd, Gys, Récse ; • — var. umbrosus Wallr. Sched. 227, 1822 (var. palustris Bluff 

 et FixGERH. Comp. FI. Germ. I. 1825, 690; var. aquaticus Whe et N. 102, 1827), 

 H és Sf ; — var. sciaphilus Borb. Vasvárm. növ. 307. Vd-lak, Kh nádas helyein. 



1408. Fragaria vesca L. 494, SzHW, a bp erdeiben. 1409. Fr. moschata 

 DucHE.SNE Hist. nat. des Frais. 1766, 145 (Fr. elatior Ehrh., SzHW), Kh, Gys, Bd 

 erd. — 1410. Fr. viridis Duch. 1. c. 1766, 135 {Fr. collina Ehrh., SzHW), a bp 

 lejtőin elszórva. 



1411. Potentilla alba L. 498, Bf (Simk.), Kh (SzHW), Gys völgy, és tölgyesében. 



