Rózsafélék, Jiofiaceae. 



417 



— 1412. P. ansa-ina L. 495, SzHW, a discolor Wallk. Sched. 236, nedves h. md 

 gyakori.; — var. concolor W aiam. Sched. 236, 1822, Szgl, Sf, H. — 1413. /'. reptans 

 L. 499, SzHW, Hab. 17, Borb. FK. 469, md nedves h.; — vm-. microphyl/a Tratt. 

 Rosacearum monogr. IV. 1824, 80! Bf ; — var. anomala Ledeb. FI. Ross. II. 1844, 

 53, Ks, A völgyeiben, Bd partján, H. — 1414. P. crccta L. 500, sub Tormentilla 

 (P. tormentilla Ck., SzHW) lápos réten Szgl és Tördemicz közt, Tp, Vd, H. — 

 1415. P. arciiaria Borkh. in (íaertn. Mey. et Schreb. FI. Wetter. II. 1800, 248 

 (P. verna SzHW, non L. /'. cuierea Simk., non Vill.) száraz mezon és lejtön md 

 (295. o.); — var. percuneata Borb, ined. (297. o.), Bf, A, Csp; — var. inliacrens 

 Borb. exsicc. 1888 (var. <^-landulosa Waisb. Kőszeg edényes növény, ed. 11. 1891, 

 64, non Lindl. Bot. Reg. t. 1583, var. mcridioualis Siegfr. exsicc. n. 913, 1891, 

 absq. diagn.) pedunculis calyceque praeter villum etiam abunde glanduliferis. Gys 

 meszes szikláin. Kőszeg vidékén kívül Gyöngyösön, Erdély Székelykövén ; — var. 

 tiifoliata KocH, Syn. I. 1835, 217 (non P. t?'ifolia Gil. 1782; var. accünis G. Beck) 

 Ks, VB, SzK, Csp, A, Bf, T. A GiLiBERT-töl származó név részint használatlan, részint 

 másvégződésü. Foliis omnino ternatis vei indivisis, pedunculis eglandulosis. — 141(). 

 P. riibeus Crantz, Stirp. Austr. II. 1763, 14, sub Fragaria {P. opaca SzHW, non L.) 

 a bp lejtőin. — 1417. P- brachyloba Borb. Budapest növ. pro var. P. collinac, SzK, 

 VB, T lejtőin és csúcsain, Dörgicse, Gys szőllei közt. — 1418. P. Lócyana Borb. 

 n. sp. (2. tábl.). Alacson3lermetü, sokszárú faj, szára oldalt dül, némelyik rövid 

 indához hasonló, köztök a megiíjodás centralis lombrozettája zöldellik. Szára vékony, 

 hengerded, vékonjmiolyhú, a közepétől v. fent sokvirágú. Alsó levele ötös, az ölbe 

 fogotthoz hasonló, levélkéje megnyúlt, keskeny hosszas, v. fordított tojásdad, egyen- 

 letesen szétterjedő, alja felé hosszan és ékalakúan keskenyedik, többfogú, a nagyob- 

 balcon 4 — 6 egy-egy oldalon, vékonyas-szövetű, egészen lapos, a széle be nem 

 göngyöló'dik, a szine zöld, de apríjszőríi, a visszája hamvasszürke, lesimuló moly- 

 hos, az erezet meglehetősen előtűnik, a legfelső levélfog a legközelebb levő kettő- 

 nél valamivel rövidebb; a levélfog különben keskeny, az alsóbbaké csaknem szálas, 

 hegyes. Felsőbb levele egyszerűbb, keskenyebb. A melléklevél lándsás, épszélü, 

 a nagyobb példáé szabdalt. Virágzata szétterült, virága olyan s apró, mint a /'. 

 Wiciiiaiiniatid-é, kocsánja megnyúlt, csaknem fonálszerű, végre oldalt hajló; kely- 

 hének függeléke a kehely sallangjával csaknem egyenlő hosszú, de feltűnően kes- 

 kenyebb; magva ránczolt. A, Csp füves hegyeinek tisztásain, ritka. A P. Lócyana 

 kétségtelenül a Coltiná-Xí tagja, de a keskeny, hosszas s 1 cm-nyire vagy még job- 

 ban, ékmódra keskenyedő, fent kevéssé szélesedő, szétálló levélkéje e csoportnak 

 valamennyi fajától megkülönbözteti. - — 1419. P. viacrotovia Borb. Magyarország 

 vármegyéi, tom. I. Abauj-Tornavárm. 1896, 443 (P. Wiemanniana anomala Uechtr. 

 in lit. pluribus ad me) a P. aigentea elterjedése körében szálonként md. — 

 P. argenteae affinis caule magis decumbente vei diffuso, foliolis magis dilatatis, 

 tenuioribus margine omnino planis, supra viridibus, glabris, subtus haud argenteo- 

 tomentosis, imo tomento tenui canescentibus, apicc grosse serratis, serraturis folio- 

 lorum in caule superiore utrinquc 1 — 2-nis, in foliolis caulis infimi ternis, dente 

 terminali lateralibus paulo longiore, pedunculis elongatis, infiorescentia laxa, fiori- 

 bus paucioribus. P. Johanninianae Goiran proxima dcntibus foliolorum paucioribus 

 etc. differt. — 1420. P. argentea L. 497, Hab. 17, SzHW, Simk. (P. tomcntosa Gtlib. 

 FI. Lithv. V. 1782, 254), a nedves partot kivéve md, Bf Diastrophus Mayri Rkinh. 

 gubacscsal ; — vax. pseiidoargeiitca Blocki, in Sydon et Myl.: Botaniker Kalender 

 1887, 70, VB, Bf, T, Bd lejtőin, B.-Sz.-György és Kéthely közt ; — var. scptcm- 

 secta Mey. FI. Hanov. exc. 1849, 178, a Bd ; — var. perincisa Borb. in Zimmeter, 

 Europ. Potent. 1884, 13 et in Syd. et Mylius 1. c. 69, foliolis angustis, laciniis 

 eorum lineari-elongatis, angustissimis, squarroso-distantibus, Kh, Bd, Bf, A füves h.; 



— var. perdivisa Borb. ined. (var. mtdtifida Tratt. 1. c. IV. 51, non L.), foliolis 

 laciniatis, supra viridibus, subglabris, Al, A, Bf, T, Bd, Kt lejtőin; — var. incane- 

 scens Opiz Naturalien-Tausch 1824, 136 (var. lephrodes Rchb. FI. Germ. excurs II. 

 594,1832), Jutás, VB, Al, T, Bf, Kt, Dörgicse, Szgl hegy., Bd, Sf homokján, foliolis 

 simpliciter serratis. 'Foliis quinatis, cuneiformibus, pectinato-pinnatijidis, subtus 



27 



