420 



Bózsafélék, Rosacene. Szilvafafélék, Prunaceae. 



ritka, Diós majorságnál, egy mfdre Keszthelytől (Kit. Add. 292), Gys völgyeiben 

 gyakoribb, a Kó'sziklás hegyen VB (Pillitz). 



1429 Comarum paliistre L. 502, SzHW, a Balaton mocsaraiban meg a belé 

 folyó víz mellett Dias és Meszes-Győrök körül júl. (Wierzb. mspt. 17), var. villo- 

 siitii Pers. Synops. II. 1807, 58 (var. myriotrichiivi Borb. Term.-r. Füz. 1896, 211), 

 \^d lápján (SzEiNCZY in herb. mus. nation.!), Vd-lak mellett (Wierzb. mspt. 17, Borb. 

 TTK. 1897, 208). Ma már aligha terem ott, magam gondosan, de hiába kerestem. 



1430. Agrimonia eupatoria L. 448, SzHW, Hab. 16, a bp száraz, füves lejtó'in. — 

 1431. A. odorata Mill. Dict. 1768, n. 3 (non Wallr.),^ (A. procera Wallr. Linnaea 

 1840, 573; A. odoj-ata b. glandulosa Simk.), Kh Büdöskút körül bőven (Borb. TTK. 

 1894, 235). Legelő jószággal jutott ide, éppen a pihenő helyén van a legtöbb. 



1432. Arenionia agrimonoidcs L. 448, sub Agrimonia, Kh vidékének maga- 

 sabb hegyein (SzHW), n. v. 



1433. Sangisoí-ba officiiialis L. 116, Kh (SzHW), a bd-i öböl s L.-Sz.-Istvánd 

 rétjén (Hab. 12), Szgl, H, Tp; — var. atiricidata Scop. FI. Carn. 1772, I. 110, H. — 

 1434. ^. polyama W. et Kit. Ic. t. 198, 1805, sub Poterio, SzHW (Poterium san- 

 guisorba Hab. 17, SzHW, non L. ; 5'. miiior Simk., non Scop.), a bp füves lejtőin, 

 de inkább szálonként. Bf. Erineum poterii Req. gubacscsal. 



1435. Alchemilla arvens's L. 123 sub Aphane, Szgl mezein ritka 



1436. Geum urbanum L. 501, SzHVV, bokros helyen, ház körül md. 



1437. Ulniai'ia ubnaria L, 490 sub Spiraea, < fólia laeto virore nitentia Bauh. 

 Hist. IIÍ. 488 szerint a töalak az egész zöldlevelü, de a visszáján vagy a főbb erein 

 aprószőrü {Spiraea denudata Presl FI. Cech. 1819, 101, Spiraea quinqueloba Baumg. 

 Enum. II. 1816, 47, var. pubescens G. Beck), Tp nádasa m. Az egész kopaszát (var. 

 glaberrivm G. Beck) hazánkból n. v.; — var, subdeiiudata Fritsch, Verhandl. zool.- 

 bot. Gesellsch. 1889, 591, H elég bőven; — var. heterochroa Borb. ined. felsőbb 

 levele, mint az előbbi olyan molyhú, az alsó levél zöld, mint a tőalaké, u. i., Herend. 

 - — 1438. U. filipendula L. 490, sub Spiraea, SzHW, száraz réten, hegyi lejtön. 



TouRNEFOKT Ulmarta t. 141 és Filipendula t. 150 génuszneve közül az első elöbbvaló, s 

 megfelelőbb, mert nincs a mogyorós gyökere, a mért az utóbbit Filipetiduld-mk. mondják. 



GyÖHgyvesssőfélék, Spiraeaceae. 

 Anincus aruucus L. 490 sub Spiraea, Khv (SzHW), n. v. Czuhavölgy Zircz m. 



109. család. Smhmfafélék, Prtmaceae (Amygdalaceae). 



Prunus communis L. 473 sub Amygdalo, mandolafa, — P. Persica L. 472 sub Amygdalo, 

 őszi baraczk, — P. Armcfiiaca L. 474, kajszi, — P. doniestica L. 475, szilvafa, — P. cerasies L. 

 4 74, meggyfa, — P. padus L. 47,S, májusfa, ültetik. Ez H. 



1439. Prunus nana L. 473, sub Amygdalo, Fokszabadi szőllei közt, Mező- 

 Komárom felé (Kit. Bar.). — 1440. P. spinosa L. 475, SzHW, Hab. 14, 13, bokros, 

 lejtön md.; — var. dasyphylla Schur, Enum. 1866, 178, A, Kh, Gys. — 1441- P. 

 institia L. Cent. I. 1755, n. 34, ültetik, a bp szőllei közt elvadul. — P. laxiflora 

 Kit. Add. 298, 1863, «in fruticetis, ad vineas Botyánenses». — 1442. P. aviuni L. 

 474, SzHW, cseresznyefa, ültetik, vadja (P. actiana L. 474), a Bd, H. — 1443. P. 

 pumila L. 474 pro var. Pruni Cerasi (P. chamaecerasus Jaco. Collect. 1. 1786, 133), 

 Fokszabadi (Kit. Bar.), Kh (SzHW), Gyötrös, Bd ! ; — var. aucta Borb. ined., omni- 

 bus partibus 2 — 3-plo maior, a Bd, Buda szőllei közt. Nem a var. dispar. G. Beck, 

 FI. N.-Ü. 821; a levele olyan mint a typusé, csak nagyobb. — 1444. P. Mahaleb 

 L. 474, SzHW, Simk., Kit. Bar., a bp lejtőin elszórva md. 



' Wai.i,roth a. odoraid-]^,, Bcitr. 1842, 56 = A. repciis L. 



