422 



Vitorlás virágúak, Papilionaceae. 



Pallas Nagy Lex. XIII. 1896, 318, pilis in caule et in pagina inferiore foliorum 

 omnino adpressis sericea. Ab A. vulgaji Koch et A. affini Britt. caule aequaliter 

 foliato diversa. Bf, A, Csp, Vászoly, Kh hegyein, Bd. 



Lupiniis angustifolms L. 721, a Bd nyugati részén, elhagyott szőllöben elvadulva (282. o.). 



1457. Medicago sativa L. 778, SzHW, kék luczeina, termesztik, gyakran 

 elvadul. — U58. M. varia Martvx, FI. Rust. 111. 1792, 87, Urb. Prodr. Medic. 56 

 {M. média Per.s. Syn. II. 1807, 356, SzHW, Hab. 12) füves h. md, hol bőven, hol 

 szálonként; — va.\-. la7nprocarpa Borb. inad. legumine glabro nitido; a Bd füves h.; 

 — var. och-olcuca Opiz in Celak. Prodr. FI. Böhm. III. 1875, 660 sub M. falcata 

 (var. fiavicans Borb. Pótf. 1891, 15), floribus constanter flavicantibus, haud sordide 

 violaceis, legumine ^/^ — 1'/2 contorto, adpresse puberulo, ideoque a M. glonierata 

 diversa. Jutás, VB, T, Szántód, Rf, Kh mezein; — var. adenocarpa Borb. Vasvárm. 

 növ. 316, Gys, T hegyein. — 1459. M. falcata L. 779, SzHW, Hab. 12, 17 (M. 

 dcclinata Kanitz, Addit. 1864, 309, non in DC. Prodr. II. 173) száraz füves h. md, 

 legumine pubescente; — var. viscosa Rchb. FI. Germ. excurs. II. 1732, 504, sub 

 M. procumbente (M. glonierata Aut. Hung. recent., non Balb.!) a Bd, F füves mezein. 

 A M. glonierata Balbls, Elenco delle piante crescenti ne' contorni di Torino 1801, 

 93, melynek originaléja Kitaibel herbáriumában fekszik (XXV. fasc. 272), más faj, 

 és inkább a M. varia alakkörébe tartozik «leguminibus contorto-cochleatis. >' Mint- 

 hogy virága sárga és sátorozó,"-^ a M. falcata parallel formája is lehet. Hüvelye 

 csoportos, apróbb, mint a M. variá-é^ nagyon sűrűn glandulás « leguminibus . . . 

 cochleato-dicyclis, furfuraceo-hirtellis»^. A mi M. varia var. adcnocarpá-Ví^ hüvelye 

 kevésbbé csavarodik és nem oly sűrűn glandulás. — A M. annularis Bess.'^ in 

 DC. Prodr. II. 1825, 173, hüvelye jobban csavarodik, a var. viscosá-é gyengén 

 sarlóforma; — var. pseiuioprostrata Hausmann exsicc, Borb. Földmív. Érdek. 1880, 

 493, Békésvárm. fl. 101 {M. recta Kit. Add. 1863, 309, herb. fasc. XXV. 273, non 

 De.sf. Fl. Atl. 2, 1798—80, 212, a Willd. Sp. pl. 111. 1800, 1415, már idézve, var. 

 gracilis Urb. [microphylla] i. h. 56, non Bi\ ona ap. Todaro Ind. sem. horti Parnorm. 

 1858,26), apróbblevelü és virágú, mint a M. falcata, levélkéje inkább a M. erccta-é- 

 hoz hasonló, keskeny, de kurtább ; virágzata kevesebbvirágú, mint a M. falcatá-é, 

 virágának nyele jobban megnyúlik. A Kitaibel választotta név arra vonatkozik, 

 hogy nem egész érett hüvelye majdnem egyenes, lekopaszodó vagy nagyítóval 

 apró.szörű. Arács verő' fényes lejtőin ritka, — sub var. adenotrepania Borb. ined. legu- 

 mine glanduloso-puberulo. F füves h., a Zugligetben Budán. A M. mixta Sexnholz 

 (M. falcata X erecta) Sitzungsber. zool.-botan. Gesellsch. 1888, 22, a fentebbiekkel 

 nem egyező, hüvelyéről a M. prostrata-\'3.\ rokon. — 1460. M. prosti-ata ].\cq.V{or\.. 

 Vind. 1. 1770, 39, Urb. 1. c. 55, a töalak a leírás szerint az a glabra Urb. 1. c. 55, 

 Jacquin Olaszországból kapott, termesztett példát írt le. Egész kopasz c vidéken nem 

 nő; var. M. erecta Winterl, Index horti bot. 1788, t. 4. cum diagn. {M. dcclinata 

 Kit. in DC. Prodr. 11. 1825, 173, inter synon. M. prostratae; herb. fasc. LXXX. 152! 

 XXV, 267! non Kanitz Addit. 309, M. tenuis Kit. ibid. fasc. XXV. 268, M. pro- 

 strata SzHW, Simk.) Arács szőUei íö\öi\.(M. prostraia r [sic] Rel. Kit. 118), Bf, Koloska!, 

 Csp, T, Kh hegyeinek sziklás helyein. Egyike a vidék jellemző, talán őskori növé- 

 nyeinek. — 14-(il. J\I. lupulina L. 779, SzHW, Simk. száraz füves h. md ; — var. 

 M. Willdenovii Boenningh., Prodr. fl. Monast. 161, 1824, Szántód, Bf, A és Csp 

 hegyein, Bd. — var. M. stipularis Wallr. Linnaea XIV. 1840, 630 nedvesebb füves 

 h. szülöttje: erőteljesebb, a melléklevele nagy. Kh, a Rákoson Bpest. — 1462. M. 

 rigidula L. 780 (M. Gcrardi W. et Kit. in Willd. Sp. pl, III. 1800, 1415, T füves 

 lejtőin, kivált a klastrom alatt {M. Banovcensis Kit. in Linnaea 1863, 615, Urb. 

 69), hihetőleg a római kolóniával vagy a törökkel került ide. — 1463. M. minima 

 L. 780, Rel. Kit. 118, SzHW (M. minima a) ptibescens Webb : Hist. Canar. III. 2, 



' Persoon, Synops. II. 356. — ^ Lamarck ct Dií Candoli.e, Flore Fran^aise, IV. 540. 



* Reichenb. Fl. Germ. excurs. 504. 



* Úrban, Besser Fl. Galic. II. 128. old.-ról keltezi, de ott nincs. 



