426 



Vitorlá svírágú a,k, Pa pilionacea e. 



SzHW, hegyi réten Kh, Tördemicz, F. — 1504. V. tenuifolia Roth, Tent. I. 1788, 

 309, Kh (SzHW), Bd! — 1505. F. wV/öíű Roth, Tent. II. 1789, 182 {V. polyphylia 

 W. et Kit., SzHW, non Desf.), Bd, Hegymagasi, Tp, Kh; — var. glabrescens Koch, 

 Syn. 1835, 194, a Szgl, Bd, Rf. — 150(>. V. oroboides Wulf, in Jacq. Collect. IV. 

 1790, 323, Kh völgyeiben (Arv., SzHW) n. v. Uj az ország földségi részén. Zágráb 

 völgyeiben! Stájerban is terem. — 1507. V. sepium L 737, Kh (SzHW), H, Gys, 

 Bd, VB; — var. monlana Fröl. in Koch, Syn. 1835, 196, Bd. — 1508. V. Paniio- 

 nica Cr. Stirp. V. 1769, 393, Kh (SzHW), Bd. Rf, Veszprém. - 1509. V. sordida 

 W. et Kit. Ic. t. 133, 1803, SzHW, Sigm. 48, Kh (SzHW), Gys, Szgl, Bd ; — var. 

 Biebersteinii Bess. Enum. pl. Volh. 29, 1822, Szgl. — 1510. V. sativa L. 736, 

 SzHW, termesztik, elvadul. — V. segetalis Thuill. FI. Paris. 1799, 367, vetésben, 

 mezon md ; — var. angiistifolia Roth, Tent. I. 1788, 310, Kh (SzHW). — 1511. 

 V. lathyroidcs L. 736, Kh (SzHW), Bd, Tihany (Simk.), füves h., Gys völgyeiben. 

 1512. Lathyrus apJiacus (aphaca) L. 729, Kh munkált h. (SzHW), Sümegen (Szép. 



I. 29). — 1513. L. sativus L. 730, szeges-borsó néven termesztik, gyakran: VB, Al, 

 Bf, A és T körül elvadul (Cicercula sativa Moench). — 1514-. L. hirsutus L. 732, Kh 

 (Arv.) mezein. • — 1515. L. tubej-osus L. 732, SzHW, mezőn füves h. md. — 1510. 

 L. Nissolms 729, H lejtőin (Piers! ap. Borb. ÖBZ. 1893, 262), Páhok!, Kh hegyein 

 (SzHW), a fajszi erd. (Pilutz). — 1517. L. pratensis L. 733, SzHW, var. pubescens 

 RcHB. FI. Germ. exc. II. 535, 1832, pro var. Lathyri sepium, G. Beck i. h. 883, 

 (non HooK. et Arn, 1842) Kh (SzHW), Gys, Ks parti rétjén, Budapest körül is; var. 

 tdiginosjis WiERZB. in Heitff. En. pl. Bánat. 1858, 61, a kisebbvirágú, Szgl a Bd, 

 Kh. — 1518. L. silvestei- L 733, Kh (SzHW), Récse és Balcónak völgyeiben. • — 

 1519. L. incgalantkos Steud. Nomencl. 1841, II. 14 (L. latifolius aut. non L.; L. 

 grandiflortis Láng. 1824. non Sibth. et Sm.\ Kh (SzHW). — 1520. L. paluster 

 L. 733, lápos réten, Kh (SzHW), Kékkút és Kornyi-tó (Kit. Bar.), Szgl, Tp, Vd-lak. 

 A széleslcvelü typustól kezdve a var. pracsignis-\g (G. Beck. FI. N.-Öst. 1892, 883) 

 a levélkék szélessége fokozatosan keskenyedik. Ily közbeli eltérés a var. substeno- 

 phy/his Borb. in Dörfl. Jahrescat. 1900, 120, foliolis lineari-lanceolatis, Tp, Vd. 



1521. Orobus vermis L. 728, Kh (SzHW), Gys, Bd, Dörgicse, VB, SzK erd.; — 

 var albijiortis Alefeld, Bonpl. 1861, 143, a Bd tetején (Simk), ritka; — var. lati- 

 folitis RocHEL, Pl. Banatus rar. 1828, 54, fig. 36, Gys erdeiben. Rochel képét jól 

 értelmezve, valamint a leírás szerint is bizonyos, hogy a var. latifolia nagyobbrészt 

 nem tartozik az O. Venctus alakkörébe, hanem valóságos széleslombú O. verims, 

 de az idézetek, valamint a leírás némely bélyege szerint részben az O. Venetus-\. is 

 ide értette. A «pedunculus . . . glaber», «legumina... glabra» az O.vernus-t árulják el, 

 melynek széleslombú eltérését a Rochel jelölte helyen, a Herkulesfürdőnél valóban 

 gyűjtöttem. Rochel képe mellett a kevésvirágú és nagyvirágú fürt s a rajz egyéb 

 része is inkább az O veriius x6\ készült, azért a gys-i lednek széleslevelű eltérését 

 ide kellett vonnom. — 1522. O. Vcneliis Clu.s. apud Miller, Gard. Dict. ed. VIII. 

 1768, no 8, exclusá icone Milleri malá {O. variegahis Tenoré, Prodr. V\. Napol. 

 Suppl. I. 62, 1815, a glandulásabb-virágzatú tőalak, ellenben a Balaton mellékén 

 a szőrösvirágzatú var. Banaticus Wierzb. (Rochel Botan. Reise 1838, 68, in Heuf- 

 FELii Enum. pl. in Banatu etc. 1858 p. 61 descriptus) terem; a Bd és Szgl (Sigm. 

 46), Gys (Borb. 1894), Füred (Láng exsicc. in Neilr. AufzáhI. 347) és VB erdeiben. 

 Itt a virága (valószínűleg új) gubacscsá puffad, mint a vízparti IVronicd-é; — var. 

 rigidus L.í^ng. Enum. 1824, 2, Kern. ÖBZ. 1869, 125, ex verbis Kerneri pedunculis 

 glabris, Gys, VB, SzK erdeiben. Az 0. Veiictus Clusius (Stirp. Pannon. 742) leírásán 

 és a 743. old. levő képről szülemlett meg, tehát mint legrégibb név, Miller forrása 

 nyomán megtartandó. Hogy a Miller képe az O. Venettis-i nem jól reprezentálja 

 Clusius-nak jó képével szemben, a név elvetésére döntő vagy rontó nem lehet. 

 Az O. Vcnelus Tirol déli részén kétségtelen, tehát bizonyára Velenczc vidékén is 

 terem. — 0. tuberosus L. 728, Böhönye (Kit. Bar.). — 1523. O. versicolor Gm. Syst. 



II, 1791, 1108 (O. albus SzHW, Sigm. 47, non L. fii. Suppl. 1781, 327), Bf (itt 

 .Simk. szerint gyakori), Kh erdeiben (Sigm. 47, SzHW); Sümeg körül (Szép I. 29), 

 a Malomvölgy füves rétjén és jó erdötalaján VB, SzK. — 1521. O. pallescens M. 



