Vitorlás virágúak, Papilionaceae. 427 



BiEB, FI, Taur.-Cauc. II. 1808, 153, Bf (Sigm. 47) és Tp (Kit. Bar.) erdeiben és erdei 

 rétjén. — 1525. O. niger L. 729, Sadl. SzHW, a bp nagyobb erdejében md. — 

 var. tristis Láng in Rchb. FI. Germ excurs. 1832, 538, VB, SzK, Ai, Bd. Alacsonyabb, 

 zömökebb, szélesebb-levélkcs, a virágzatának nyele nem hosszabb, mint az ágas levele. 



152G. Coronilla Emcrus L. 742, Kh (Árv.), a Csókakövön (Wikrzb. exsicc., 

 apud BoiíB. Erd. Lap. 1886, 575), különösen Gys völgyeiben, itt kivált Genista 

 pilosá-\a.\ a völgylejiö talajára heveredve (f decumbens) nagy területet elborít, s 

 tőle némely lejtő egész sárga (1894. máj. 4.). A leheveredő alak a Genista pilosá- 

 nál alig nagyobb. Másutt a C. Jimerus magasabb cserjealak: a Bd (Rel. Krr. 10, 

 Add. 330) észak-kelet felé, a tomaji oldalon, kivált a Kőkapu nyilásában. A, Koloska! 

 és Bf! (Rel. Kit. 119), T hegyeinek bokros h. (Simk.), itt a Lánylakás körül is, 

 Aszófö és Vászoly közt völgyekben, helyenként bőven és virágzásakor egyike a 

 vidék legszebb bokrainak (253., 295. old.). — 1527. C. vaginalis Lam. Encycl. II. 

 1786, 121, Kh (C. minima Jacq., Árv., SzHW, non L.), SzK, VB sziklás hegyein 

 ritka (PiLL !), a mészhegyek flórájának ősi maradéka. — 1528. C. coronata L. Syst. 

 X. 1759, 1168, Kh (Kit. Bar., SzHW) mészhegyein és völgyeiben, Bf, A hegyein. 

 — 1529. C. varia L. 743, Kit. Add. 330, SzHW, Hab. 12, md. 



Orniíhűpjis sativ7is Bnot. FI. Lu.s. II. 1804, 160, Wii.i.k. et Lanííl', FI. Hisp. III. 259, 261! 

 SzK, VH hegyein (Pii.litz, 288. old.). 



1530. Hippocrepis comosa L. 744, Kit. Bar., Rel. Kit. 119, Hillkbr. 40, mész- 

 szikla töredékén, Ks-től T-ig, Kh (SzHW), Gys, Jutás. — Hippocrepis Jíexuosa 

 Zahlbrucknp:r in lit. ad Host, descripta in ej. FI. Austr. II. 1831, 348, Verhandl. 

 zool.-bot. Gesellsch. I. 1852, 155, Neii.r. Nachtr. zu Maly 314. - In Hungária ad lacum 

 Ballaton (sic!) in peninsula Tyhain (sic!), fl. junio >. Ma általában ismeretlen. Ha 

 «radix annuá»-t nem mondana, minden kétség nélkül a H. comosá-hoz vonnám. Ha 

 csakugyan egynyáréltű gyökere lenne, valamely délibb s talán még a rómaiak 

 idején ide hurczolt faj lehetne, Portkn.sciilag id. kéziratában H. multisiliquosá-t 

 említ T határából, de azóta eltűnt. Lehet azonban, hogy a ' radix annuai> tévedés, 

 mert a H. comosa első esztendei virágzása lehet, vékony gyökérrel, a midőn egy- 

 nyáréltünek gondolható. Ha radix perennise van, valamennyi bélyege megegyez- 

 tethető a H. comosd-éva], mert kevesebb, jobban ékalakú, csorbított-levélkés Hip- 

 pocrepis a Balaton mellékén valóban nő. Mellcklevele hártyanemü, a csúcsa pillás. 

 A kelyhefoga valamivel hegyesebb, mint némely déli példáé, de ez sincs kivétel 

 nélkül, a hüvely pedig valamennyi helyről valón érdes, apró-tüskés. A tévedés 

 onnan is eredhet, hogy HosT a 349. old. a //. cotnosd-nak '<planta tota glabrá»-t 

 tulajdonít ' leguminibus glabris'. A H. comosa csak látszólag kopasz, annyi szőre- 

 zete van, mint a 77. J/exziosd-nak. Lehet, a /7. flexuosa példája is tökéletlen volt ; 

 a Balatonnál ma természetszerűen a 77. comosd-n kívül más Hippocrepis nem terem. 



1531. Onobrychis arenaria Kit. in Willd. Enum. suppl. 1813, 51, sub Hedy- 

 saro, a bp füves lejtőin Ks-töl és Mámától (Rel. Kit. 119), Vászolyon át F-ig 

 (SzHW), Szántód dombjain, de rendesen kevés együtt, eredeti helyét a szőllő- 

 termesztés elpusztította. Leggyakoribb a valamivel szélesebb (3 mm.) levélkés eltérés, 

 a var. Atislriaca Bkck i. h. 871, 1892. A homoki alak levele (Siófok, Rákos) gyakran 

 igen keskeny, de elterjedése körében akadni szélesebb levélkékre is. 



Phaseohis vulgáris L. 723, Pli. iiaiius Cent. I. n. 65. 1755, termesztik, — Ph. coccineus 

 724, piros virái,'ával a kerítés dísze. 



Caesalpiniaceae. Glcdilsia triacanlhos L. 1056, kerítésnek ültetik (krisztustövis\ 



Pótlék: Potamogeton heteropliyllus ScnuK^. Spic. Fl. Lips. 1771, 21, var. stagiinlis 

 Fr. Nov. 1828, 37. Lóczy 1900. szept. Medvogya árokból (Fd és Táska közt) hozta 

 P. interruptus, P. acuminatus Schum. En. pl. Saelland. I. 1801, 49, P. natans var. 

 polyphyllodens Borb. ined. (phyllodiis, submersis multis, elongatis, foliis oblongis, 

 basi rotundatis; a var. prolixo Koch Syn. II. 1844, 775, petiolis in caule elongato 

 aphyllis, longe vigcntibus, numerosisque differt), az 1, 2, 3, 6. sz. Chara, kolokán, 

 Myroph. spic, Aspidium thelipteris fajokkal együtt, a Pnlicaria dys. fészkét több- 

 rekeszü gubacscsal (Myopites Inulae Rcs., Szkpi,.). 



