30 



kannten gereimten bölimischen Legende von der hl. Katharina, aus einer 

 von ihm zu Stockholm entdeckten Papierhandschrift aus dem XIV. 

 Jahrhundert. 



Beide Abschriften sind Zeile für Zeile und Wort für Wort diplomatisch, 

 wie die Legende in der Original-Handschrift vorkommt (und eine davon nach Re- 

 daction des Hrn. Erben in Verse abgetheilt und nach Conjecturen berich- 

 tigt) aufs Reine abgeschrieben. — Dann las Hr. P. aus derselben eine längere 

 Episode, worauf Hr. Hanka einige in diesem Gedichte vorkommende weniger 

 bekannte Ausdrücke zur gemeinschaftlichen Erklärung vorlegte. 



Sodann las Hr. Hanka eine vom Hrn. Prof. S e m b e r a 

 in Wien eingeschickte Untersuchung unter dem Titel : Wann und von 

 wem wurde der sogenannte Alexander boemicalis verfasst 



Kdy a od koho jest sepsán Alexander český ? 



Báseň epická o Alexandru Velikém, jíž hlavní cásť asi před 70 léty 

 Dobrovský v archivu kapituly Pražské nalezl a ve své Historii lilerafury 

 české, vydané r. 1792 (sir. 88 — 90) popsal, stala se v době novější zvláště 

 pro výbornost jazyka a dokonalou metriku předmětem pilného studium učen- 

 cův i studujících. Posud však na jisto postaveno není, kdy a od koho jest 

 složenp. Kdežto spisovatelé literaturní v určování času, kdy napsán jest 

 Rukopis Kralodvorský, s prvotním vyřknutím Dobrovského, že pochází asi 

 z r. 1290, všichni téměř až na rok se shodují, jsou s strany času, kdy 

 původ vzal Alexander, bez mála o 70 let mezi sebou na rozdílech. Do- 

 brovský, klada tuto báseň do doby nejstarší, jdoucí u něho do r. 1310, 

 nedotýká, kdyby asi byla sepsána.^). Pan Nebeský má za to, že složení 

 její připadá bez pochyby v čas panování krále Vácslava H., zakládaje mínění 

 své na tom, že v ní básník naráží (Výbor z liter, české, I. 166) na ne- 

 statečnost souvěkého krále Českého, kteráž nestatečnost byla povahou krále 

 Vácslava II. J. Koubek, jenž pří této epísodé měl na mysli krále Jana 

 Lucemburského, protože v ní řeč jest o Lilvanech a Průších, pronesl tím 

 zdáni, že Alexander vzdělán jest teprv za krále tohoto^). Pan Jos. 

 Jireček zase, táhna se k jiné episodě (Výbor, I. 167), v níž básník bujný 

 život Alexandra srovnává s podobným životem krále Českého a rozuměje 

 tímto králem Vácslava I., pokládá dobu sepsání léto básně v poslední léta 

 •vanování krále Vácslava I., asi dor. 1245 — 1253'*). Pan Julius Fejfalík 



Jos. Dobrowáky Geschichte der böhmischen Literatur. Prag 1818, S. 129. 

 ^) Časopis Českého Musea na r. 1847. 1. 2. 157. 

 ^) V témž časopise na r. 1841. I., 76. 

 *) Světozor na r. 1859, č. 2. 



