115 



4. Melhylstrychninlrijodid. ab == 105.°. 



5. Æthylslrychninjodid. ab = 90°, 5. Sjældent forekommer en anden Form, som 

 jeg vil kalde or, hvor a og e mangle, og hvor bc = 37°,5, bf = 10i°,5. Forbindelsen kan 

 hverken faaes i maalelige Former ved Fældning af en fortyndet kold eller varm Oplosning 

 af Chloridet med Jodkalium, eller ved langsom Afkoling af en varm vandig, eller ved fri- 

 villig Fordampning af en vandig eller vinaandig Opløsning; men ved forsigtig Fældning af 

 den vinaandige Opløsning med Æther udskilles den i glimrende, skarpt begrændsede Blade. 



6. Æthylstrychnintrijodid. ab = 105°. 



7. Amyhtrychninjodid. ab = 102°. c og d ere sjældne, dog har jeg maalt 

 bd = 128°,5. Ved langsom Afkøling af en varm Opløsning af Chloridet udskilles Jodidet ved 

 Tilsætning af Jodkalium dels i Naale, der ganske ligne den paa samme Maade dannede 

 Æthylforbindelse, men ligesaa lidt som denne ere maalelige, dels i skarpt begrændsede Blade. 



8. Amylstrychninlrijodid. ab — 104°, 5. 



9. Amylstrychninpentåjodid. ac = 117°. ad = G3° til 63°,5. 



10. Bromælliylenstrychninjodid. Danner i Almindelighed rektangulære Plader. Dog 

 findes jævnlig ab = 137 til 138° og en anden Form (a), hvor a og e ikke forekomme, men 

 hvor bc = 62°, 5. Langt sjældnere forekommer en 3die Form (/?), hvor c og d mangle, og 

 hvor ab = 105°, ae = 75° til 76°. Ved Fældning af en meget svag, varm Opløsning af 

 Chloridet med Jodkalium og meget langsom Afkøling. 



11. Bromathylenstrychnintrijodid. ab = 104° til 105°. bd = 127°,5 til 128°. 

 Formerne 3, 4, 5a, 6, 7, 8, iOß og 1 1 ere nu øjensynlig de samme. Sættes denne Form 



med ab = 105° som Too , bliver Formen 10 = føPoo (ab beregnet =» 138°; fundet == 137° 

 til 138°). Formen 9 og 10a bliver 2 / 3 "Pao (ac beregnet — 117°,6'; fundet 117°. ad — bc 

 beregnet = 62° 54'; fundet = 62°,5 til 63°,5). bf i Formerne 1 og 5 blive = 4 / 3 Poo (ab 

 beregnet = 88 ,42'; fundet == 90°,5). ab i Formen 2 bliver 2 / 3 P"oo (ab beregnet 81°,58'; 

 fundet = 82°,50 / ). 



Jeg indrømmer villigt, at Indførelsen af saadanne Koefficienter ofte er noget vove- 

 lig, men jeg troer tillige, at her særegne Grunde tale for Forbindelsernes Isomorfi. For 

 det første ere Jodbrinte- og Jodæthylstrychnin isomorfe, det bliver da sandsynligt, at ogsaa 

 det mellemliggende Jodmethylstrychnin er isomorft med dem. Paa den anden Side ere Jod- 

 methyl- og Jodamylstrychnin isomorfe, og det bliver da ligeledes sandsynligt, at den mel- 

 lemliggende Jodæthylforbindelse har samme Form. Dernæst ere Amyl-, Æthyl- og Metbyl- 

 strychnintrijodid isomorfe, og der synes da ingen Grund til at Bækken ikke skulde fortsættes 

 med Strycbnintrijodid, især da vi i Monojodidernes Bække finde Jodæthylstrychnin fuldstæn- 

 dig isomorft med Jodbrintestrychnin. Endelig finde vi hos en og selvsamme Forbindelse, 

 Broniæthylenstrychninjodid de samme Former, som findes baade hos Amylstrychnintri- og 

 Pentajodid. Disse to sidste synes derfor at maatte være isomorfe indbyrdes. 



