124 



4 



danne mig en Forestilling om de Besværligheder, der ere forbundne med at anlægge og 

 bevare slige Samlinger i et tropisk Land, saa er jeg dog, haaber jeg, i Stand til at fatte og 

 maaske ogsaa beføjet til at aflægge Vidnesbyrd om den overordentlige Omhu og udtøm- 

 mende Sagkundskab, hvormed dette i det foreliggende Tilfælde er gjort. Det er maaske 

 ikke overflødigt at fremhæve, at det er første Gang, at der paa Sydamerikas Fastland er ind- 

 samlet et ichthyologisk Materiale, som er Frugten af et længere Ophold i en og samme 

 Egn af en Naturforsker, der har gjort Ferskvandsfiskene der paa Stedet til Gjenstand for særligt 

 Studium. Deter derfor ogsaa første Gang at der forelægges en ichthyografisk Monografi, som 

 er grundet paa et Materiale, om hvilket dets Tilvejebringer kan udtale, at det er saa nær 

 ved at være udtømmende, at der ikke fra den Egn senere vil kunne ventes nogen rig 

 Efterhøst. Hvad vi ellers have faaet at vide om Syd-Amerikas rige og interessante Fiskefauna, 

 er i Almindelighed Udbyttet af Rejser, der ikke kunne have sat sig det Formaal at udtømme 

 et bestemt Fiskevand, men kun at samle og opbevare, hvad Tilfældet bragte, eller hvad der 

 af en eller anden Grund tiltrak sig særlig Opmærksomhed 1 ). Dertil kommer endnu, at 

 under en Rejse, selv om den afbrydes af kortere Ophold paa forskjellige Steder, vil Op- 

 mærksomheden lettere vende sig mod Luftens Beboere end mod Vandets ; og skjont vor 

 Kollegas Ophold og Rejser i Minas Geraes ogsaa i anden Henseende have givet værdi- 

 fuldt Udbytte, var det at forudse, at det ichthyologiske i endnu højere Grad vilde have 

 Nyhedens Interesse. Jeg er da heller ikke bleven skuffet i det Haab, at det Kgl. D. Viden- 

 skabernes Selskab vilde paatage sig de med Publikationen forbundne Udgifter. 



Det vil af den nedenfor (S. 123) meddelte Oversigt over Prof. Reinhardts trykte 

 Bidrag til Brasiliens Ichthyologi ses, at han allerede tidligere har bearbejdet sit Bejseud- 

 bytte af Sciænoider, Gymnotiner samt enkelte Slægter af Characiner og en mær- 

 kelig ny Slægt af Si lur o ide r; for mig staar derfor egentlig kun tilbage at aflægge Beret- 

 ning om Siluroiderne (med den nævnte Undtagelse) og om Besten af Characinerne. 

 At denne Beretning først fremkommer 20 Aar efter Indsamlingen, kan der være Grund 

 til at beklage; men det har i al Fald medført den Fordel for mig, at jeg har kunnet 

 støtte mig til de værdifulde Arbejder af Kner, Bleeker, Günther, Cope og andre, 



*) Jeg taler ikke her om, hvad der er sket senere, navnlig ved Agassiz's Rejser i Sydamerika. Naar 

 den Rcdegjørelse fur Brasiliens Ferskvandsfiske og særligt for Amazonflodens og det brasilianske 

 Kyslgebet lia Rio Grande do Sul til Bahia, som Steindachner nylig har paabegyndt, er gjenncmfort, 

 vil vor Kundskab om Sydamerikas Ferskvandsfiske være indtraadt i et nyt Stadium, og da vil man 

 maaske endmere sætte Pris paa, at en af Mellem-Brasiliens Floder er bleven særligt undersøgt og 

 dens Fiskelauna bearbejdet. De af Steindachners nyere Arbejder, som ere komne mig i Hænde 

 samtidig med at dette Skrift gives i Trykken, ere: 



II Ueber einige neue brasilianische Siluroiden aus der Gruppe der Doradinen (Silzungsber. d. ; 

 k. Akad ei. Wissenseh., Wien, Bd. LXXI, 1875. 13 S, 4 Tavl.) 



2) Die Süsswassrrfisclie des südöstlichen Brasilien (ib. Bd. LXIX, 1874, 40 S., 6 Tavl.). 



3) Beitrag zur Kenutniss der Chromiden des Amazonenstromes (ib. Bd. LXXI, 1875, 76 S., 8 Tavl ). 



