9 



129 



har fundet, beløber sig til 55 (22 Siluroider, 27 Characiner, 4 Gymnotiner og 2 Sciænoi- 

 der), heri medregnet en i selve Rio de S. Francisco, men ikke i Rio das Vel h as, 

 levende Pansermalle og en Characin, med hvilken det samme er Tilfældet. At Faunaen 

 dermed skulde være udtømt, vil han dog ingenlunde paastaa; tværtimod anser han det 

 for rimeligt, at en og anden Fisk kan være undgaaet ham; men han tror dog, at de Arter, 

 som fremtidige Undersøgere ville kunne tilføje, ikke ville kunne blive mange. Der er derfor 

 al Grund til at antage, at det Arbejde, som herved forelægges, vil give et nogenlunde fuld- 

 stændigt Billede af Fiskefaunaen i den Del af Brasiliens Indland, som Rio das Vel h as 

 gjennemstrømmer. Af disse 55 Arter tror jeg, at man kommer Sandheden saa nær som 

 det for Tiden er muligt ved at erklære de 35 (altsaa ikke lidt over Halvdelen) for tidligere 

 ubekjendte i de zoologiske Registre. 6 af dem — 3 Siluroider og 3 Characiner — tilhøre 

 nye Slægter; kun et mindre Tal (maaske en halv Snes) vides at forekomme udenfor 

 S. Franciscos Flodsystem, hvis Fiskefortegnelse er bleven mere end fordoblet ved Prof. 

 Reinhardts Rejser og Indsamlinger; og af de fra dette Flodsystem tidligere beskrevne 

 Arter er der neppe mere end en halv Snes, som Prof. R. ikke har hjembragt enten fra 

 Bio das Velhas eller fra Rio S. Francisco 1 ). 



Der er hidtil eftervist 13 eller 14 Fiskefamilier i Brasiliens Floder og ferske Vande; 

 men af disse ere tre, nemlig Flodlæ befiskene (Chromiderne) (43 Arter), Mallerne 

 (Siluroiderne) (154Arter) og Karpelaksene (Characinerne) (medErythrinerne) (159 Arter) 

 i den Grad fremherskende , at de udgjøfe (eller udgjorde efter den ovenfor omtalte Optæl- 

 ling-) i 1867) 356 eller 92 pCt. af den hele Fauna; de øvrige 10 — 1 1 Familier kun 32 Arter 

 i alt eller 8 pCt.: Makrelerne ( Scomber videt) (1), Makrelgedderne { Scomber esoees) (2), 



til lidt over 200 Fod. Soen Lagoa Santa har efter R.s Skjon en Omkreds af henved en Mil og et 

 længste Tværmaal af IV2 Fjerdingvej eller maaske en lille halv Mil. Dens Udlob «Sangrador» 

 udmunder i Forening med en anden lille Bæk 2—3 Mile fra Lagoa Santa; i den torre Tid er 

 Forbindelsen mellem Soen og Floden ofte afbrudt. Af Tillob til Rio das Velhas nævnes i 

 det følgende paa sine Steder: Ribeirào do Mato, som falder i R. d. V. vest fra, lidt over en Mil 

 syd for Lagoa Santa, og passeres, naar man syd fra, fra Sta Luzia, kommer til L. S., omtrent l'/i 

 Mil syd for Byen; Que bra, en hojst ubetydelig lille liæk en god Fjerdingvej fra L. S. ; S ou mi- 

 do u ro- Bækken forsvinder i S u mi d o u r o - Hulen , men skal atter træde frem af sit underjordiske 

 Lob og udgyde sig i R. Ü. V,; Rio Taquoaruçu, Billod til R. d. V. fra øst, falder i denne 

 lidt nord for L. S.; hvor R. har passeret den, er Broen 80 Skridt lang. — Paa Grund af de af andre 

 til Museerne i London og Paris udførte Indsamlinger nævnes endnu i det folgende undertiden Rio 

 Sahara, som ligeledes falder i Rio das Vel has fra den østlige Side, tæt ved Byen Sahara. 

 Rio Cipd er en Billod til Rio Parauna, som ogsaa fra ost falder i R. d. V. De derfra af Ch. 

 Cumberland indsamlede Fiske ere efter R.s Formodning indsamlede ved Fazendaen Rotulo nær 

 ved Rio Cipös Kilder. 



M At disse Tal i øvrigt, paa Grund af \ isse Tvivl med Hensyn til enkelte Arters mulige Identitet med 

 tidligere beskrevne, ikke kunne gjøre Fordring paa fuld Nøjagtighed, vil fremgaa af det folgende. 



2 ) Af denne er ogsaa de i Parentheser salte Tal, der angive Antallet af brasilianske Arter al* hver 

 Familie, laante. 



Videusk. Selsk. Skr. S Kipkkc, naturviilonks og mathem. Aid. XII 2. 1* 



