130 



10 



Kutlingerne [Gobioidei) (1), l] mberfiskene {Sciœnoidei) (6), Pindsvinefiskene (Tetro- 

 dontini (1), Tandkarperne (Cyprinodontes) (6) 1 ), Sildene (Clupeacei) med Arapaïmerne 

 [Osteoçjhssidœ) (4), Barryggene ( Gymnotini) (6), Rokkerne (Rajæ) (4) og Lungefiskene 

 (Sirenoidei) (l) 2 ). Da saaledes det store Flertal af disse Familier kun er meget sparsomt 

 repræsenteret, flere af dem kun ved en eneste Art i hele Brasilien, kan man naturligvis 

 ikke vente at se dem eller blot den større Del af dem optræde i hver enkelt af Brasi- 

 liens større Floder; og det kan derfor egentlig ikke overraske, at Reinhardt i Rio 

 das Velhas og de i dens Floddal liggende Smaasøer kun har fundet Repræsentanter for fire 

 af de nævnte Fiskefamilier, nemlig Sciænoider, Siluroider, Characiner og Gymnoti- 

 ner. Der er herved to paafaldende Omstændigheder: atGymnotinerne ere forholdsvis 

 saa talrige, ogat Chromiderne, der ellers spille saa anselig en Rolle i Brasiliens ferske 

 Vande, aldeles mangle 3 ). Bortset fra disse to Forhold bærer den lille Fauna, for 

 hvilken her skal gjøres rede, for øvrigt, det samme Præg som hele Landets; Siluroiderne 

 og Characinerne ere aldeles overvejende og udgjøre de syv Ottendedele af det hele 

 Antal; indbyrdes holde de hinanden paa det nærmeste Ligevægten. I Forhold til de enkelte 

 Familiers samlede Artsantal i hele Brasilien ere derimod Gymnotinerne, der tælle en Fem- 



') Af denne Familie ere 4 nye Arter senere blevne beskrevne fra Syd-Brasilien (Arch. f. Nalurg. 1868). 



a ) Typiske Ferskvandsfiske ere af disse 13 Familier kun Chromiderne, Mallerne, Karpelaksene, 

 Tandkarperne, Arapaimerne, Barryggene og Lungefiskene; de andre ere egentlig HavOske 

 med enkelte i de varmere Ferskvande repræsenterede eller ligesom akklimatiserede Former; at disse 

 kun ere faa i Tallet , er begribeligt. I andre Dele af Syd-Amerika forekomme foruden disse endnu 

 nogle Symbranchii og Petromyzontes. 



3 ) 1 Anledning af, at Prof. H. Burmeister i sin «Beise nach Brasilien» (S. 414) har en Angivelse om 

 Fiskefaunaen i den lille i Velhas-Ualen liggende Sø, Lagoa Santa, som er gaaet over i andre Værker, og 

 ifolge hvilken Søens Fauna skal være ganske analog med Flodens og tælle 45 Arter, hvoraf 20 skulle være 

 Siluroider, lige saa mange Characiner, 4 Gymnotiner og 1 en G hr o mide — hvilken Angivelse meddeles 

 som Besultatet af den siden lang Tid i L. S. bosatte Naturforsker Dr. P. W. Lu nd s Erfaringer — oplyser 

 Heinhardt, at den er urigtig og kun kan hidrøre fra en fuldstændig Misforstaaelse af Dr. Lunds Ord. 

 «Der forekommer nemlig ingen Chromide i Søen, og denne besidder ingenlunde 45, men højst 16 

 Arter, af hvilke 2 /3 ere Characiner; af Resten ere 3 Siluroider og 2 Gymnotiner; og endelig har 

 Søen vel de allerfleste af sine Fiske til fælles med Rio das Velhas, men besidder dog ogsaa 

 enkelte ejendommelige Former (Characiner og Gymnotiner), der i al Fald hidtil ikke ere fundne i 

 Floden (f. Ex. Xiphoramphus lacustris, Serrasalmo Brandtii, Tetragonopterus lacustris, nanus og gra- 

 cilis, Characidium fasciatum, Carapus fasciatus og Sternopygus virescens). Enkelte af disse fore- 

 komme dog tillige i Smaabække i Omegnen, der staa i Forbindelse med Floden, men ikke i selve 

 denne, ligesom der ogsaa er enkelte mindre Former, som kun kjendes fra slige Smaabække, men 

 hverken fra Søen eller Floden (maaske fordi de kun i hine finde nogenlunde Tryghed for Bovfiskes 

 og andre Bovdyrs Efterstræbelser.) For øvrigt er 16 Arter i og for sig allerede et anseligt Antal for 

 en aldeles ubetydelig lille Sø, der ikke har sønderlig mere end 3 Fjerdingvej i Omkreds, og 45 vilde 

 for en saadan være en ganske uforholdsmæssig Mængde. Dette sidste Tal svarer derimod omirent 

 til det Antal Arter, som Lund, paa den Tid Prof. Burmeister besøgle ham, vidste, at der alt i 

 alt fandtes saa vel i Floderne som i Søerne i den Egn, hvor han lever. Dog heller ikke i Floderne 

 er der hidtil fundet nosen Chromide». 



