23 



143 



Hovedet er bredt! Rygfinnens sidste Straale er saa lang som 5 — 6 Rygskjolde, Bryst- 

 finnernes Pigstraale saa lang som Hovedet er bredt; den er temmelig Had, lykkere og stær- 

 kere besat med korte Krogpigge mod Spidsen (allerede hos middelstore Exemplarer ere 

 disse Pigge mindre krogede, næsten rette); den naar til — eller hvis dens bløde Forlæn- 

 gelse regnes med, lidt ind paa — Bugfinnens Pigstraale, der atter kan naa til Midlen af 

 Gatfinnen, hvis Længde er lig med 5 Bugskjoldes. Bugfinnernes Fæste ligger under Ryg- 

 finnens tredje til femte Slraale, Gatfinnens under Mellemrummet mellem Rygfinnerne, men 

 nærmest ved den første. Mellem begge Rygfinnerne tælles 5 parrede Skjolde og 1 uparret 

 (Hudfinnestraalens Støtteskjold), mellem Gat- og Halefinnen 10 parrede og 4 uparrede 

 (Halefinne-Pigstraalens Støttestraale medregnet). Hudfinnens Pigstraale har den sædvanlige 

 sammentrykte, lidt krumme Form; Halefinnens Bagrand er indbuet, dens nedre Flig lidt 

 længere end den øvre, men ingen af dem forlængede i Traade. Kroppen er utydeligt 

 kantet, men ikke kjølet; tydeligst ere Kanterne for oven paa hver Side af Rygfinnen og for 

 neden over Rummet mellem de parrede Finner. De temmelig rn Krop skjold es Torne- 

 rækker ere tydelige, naar andtages paa Halens Underside, hvor Tornene ere stillede uden 

 al Orden, samt nærmest ved Rygfinnen. Straal etal let er det sædvanlige: D:8 (I *)."); 

 P: 7 (1.6); V: 6 (1.5); A : 5 (1.4) (hos 1 Exempl. 1.3); C : 16 (1 . 14 . 1). Farveteg- 

 ning: De i Spiritus opbevarede Exemplarer vise sig brunlige med mørke Pletter, 

 der ere mindre og tættere paa Hovedet, større paa Finnerne og Kroppen; paa denne ere 

 de dog ofte utydelige, saa at man der kun iagttager dem tydeligt paa den bløde Hud paa 

 hver Side af Rygfinnen; mellem hver af dennes Straaler er der 3 — 5 runde Pletter, der ere 

 dobbelt saa store som de paa Hovedet. Hos den levende Fisk er Grundfarven ovenpaa 

 graalig-olivengrøn, Bugen graahvid. 



5. Plecoslomus Francisci Ltk. 



Prof. Reinhardt har hjembragt et 11 Tommer langt Exemplar af denne Fisk, 

 som Brasilianerne benævne « A cary», fra Rio de S. Francisco. Fra de faa andre 

 Arter med lysere Draabepletter paa mørkere Grund, som ere bekjendle, vil 

 den straks kunne skj eines derved, at Snudespidsen ikke er nøgen (som hos Fl. 

 alatus og auroguttatus); og fra de Arter, hvor dette samme er Tilfældet, og hvor Overlæben 

 ligesom lier er fuldstændig beklædt med granulerede Skæl (f. Ex. F. spiniger Hens. 2 ) og 

 P. Villarsi Ltk. 3 ), skjelnes den let, da disse ere lyse (graalige) med mørke Pletter. 



*) Naturligvis burde man her som ved alle andre Hypostomider skrive D:2.7 etc.; men det er en 

 stiltiende Vedtægt ikke at medtage den første aldeles rudimentære Straale, der sidder lige foran Ryg- 

 finnens saa kaldte Pigstraale. (Jfr. S. 126.) 



a ) Archiv f. Naturgeschichte, Jahrg. XXXI V. 1 Bd. (1870) p. 73. 



3 ) Videnskabelige Meddelelser fra den naturhist. Forening f. 1873, S. 211. 



