43 



163 



fra S. Francisco -Floden. Pariser Museets (20 Tommer lange) Exemplar er ogsaa hjem- 

 bragt fra sidst nævnte Flod ved Aug. de St. Hilaire; Londoner Museets (29 Tommer) fra 

 den før nævnte Biflod til Rio d. Velhas, Rio Cipij. I Søen Lagoa Santa findes den 

 ikke. Sit brasilianske Navn, «Pirâ-Tamandua» eller «Tamandua-Fisken» , skylder den 

 Ligheden mellem sin Hovedform og Myreslugerens. I Rio de S. Francisco er den meget 

 almindelig og fanges med et Haandnet, som, idet det kastes ud, breder sig ud i Form af 

 en kredsrund Skjærm. Fra Rio d. Velhas saa Reinhardt i alt 3 Exemplarer (fra Februar 

 til Marts), og han er derfor tilbøjelig til at tro, at den aarlig, til den nævnte Tid, stiger op 

 i Rio das Velhas, skjønt dens egentlige Hjem er S. Francisco-Floden. Den fanges i 

 Reglen i Net eller «Pari», men det første Exemplar, som R. fik, var dog fanget paa Krog. 

 Tarmen var lang og fyldt med Jord. 



Da Arten er beskreven udførlig af Valenciennes, vil det kun være nødvendigt 

 at supplere denne Beskrivelse med enkelte til Dels berigtigende eller indskrænkende Smaa- 

 træk. Paa intet af Museets Exemplarer er der Spor af Tænder at opdage, og jeg vilde 

 trot, at de med Urette vare blevne tillagte Conorhyncherne, hvis ikke Reinhardt heldigvis 

 havde optegnet, at det første Exemplar, der blev ham bragt (men som ikke blev hjem- 

 sendt) havde nogle faa yderst fine Tænder i Overkjæven, ingen i Underkjæven. Hovedets 

 Længde er noget over en Fjerdedel af Totallængden (Halefinnen medregnet), dets Brede lig 

 dets Højde over Øjnene eller dets halve Længde. Kroppens største Højde (foran Rygfinnen) 

 er kun ubetydelig mindre end Hovedets Længde (til Gjællespalten). Længden af Hovedets 

 Nakkeudvæxt er omtrent lig med det dobbelte af dens Brede ved Grunden og af Længden 

 af det trekantede Rygskjold foran Rygfinnen. Ojets Tværmaal er en Sjettedel til en Syvendedel 

 af Hovedets Længde, en Fjerdedel af Snudens (Afstanden fra Snudespidsen), det halve eller 

 to Femtedele af Afstanden fra Gjællespalten eller mellem Øjnene indbyrdes. Afstanden mel- 

 lem forreste og bageste Næsebor er lig med et halvt Øjetværmaal. Det første (øvre) Par 

 Skjægtraade naar indtil fire Femtedele af Afstanden fra Snudespidsen til Øjnene; det tredje 

 Par er kun halvt saa langt. Længden af Brystfinnernes Pigstraale er mellem en Sjette- og 

 en Syvendedel af Totallængden; Bugfinnerne er ikke fuldt saa lange som Brystfinnerne. 

 • Sidelinien er smukt og rigt forgrenet. Straaletallet er: D. : 7 (1 . 6) (ikke 8!); P.: 11 — 12; 

 V.: 6; A. : 18— 20 (3.15 eller 3.17, den sidste Straale dybt kløftet). Den levende Fisk 

 er ovenpaa smukt lyseblaa eller himmelblaa, nedenunder ren hvid. 



14. Pimelodus maculafus Lac. (?). 

 ? Valenciennes 1. c. p. 192; Günther 1. c. p. 115; Kner, Ichthyol. Beitrüge 1. c. p. 413. 



Selv om man ikke vil beholde Slægten Pimelodus i det Omfang, med hvilket den endnu 

 optræder f. Ex. hos Günther, der atter har inddraget de Slægter, hvori Bleeker havde 

 kløvet den — noget hvortil jeg senere kommer tilbage — maa det Lac ep è de ske Slægts- 



21* 



