176 



56 



forgrenede Slimkanaler ere spredte uregelmæssigt hen under Huden paa Hovedets øvre Side, 

 men mere eller mindre tydelige hos de forskjellige Individer. Hovedets Længde inde- 

 holdes 4 — 5 Gange i Tolallængdeu (til Spidsen af den dybt kløftede Halefinnes afrundede 

 Flige); dets Brede er lig med eller større end Legemets største Højde (der er lige stor foran 

 Hudfinnen og foran første Rygfinne) og to .Tredjedele af dets egen Længde. Øjnene, hvis 

 Tværmaal indeholdes 6 — 7 1 /a Gang i Hovedets Længde og 2 til næsten 2 1 ,? Gang i Pan- 

 dens Brede (deres indbyrdes Mellemrum) (hos yngre Exemplarer ere de forholdsvis noget 

 større), ligge en Del nærmere ved Snudespidsen end ved Gjællespalten og vende hos de yngre 

 mere ttadhovede Individer mere opad, hos større, fuldt udvoxne mere til Siden. De bagre 

 Næsebor ligge lidt indenfor en Linie, der vilde forbinde de forreste med Øjet, og nær- 

 mere ved hine end ved dette, eller lige langt fra begge Dele. Mundspaltens Brede er om- 

 trent lig med Øjets Afstand fra Gjællespalten, og Overmunden rager lidt frem foran Under- \ 

 kjæven. De øvre Skjægtraade naa til henimod Enden af første Bygfinne — hos andre 

 Exemplarer et Stykke ind paa Hudfinnen eller til Spidsen af Bugfinnerne. — andet Par ud 

 over Roden af Brystfinnerne; tredje er alter noget kortere. Første Rygfinne er læn- j 

 gere end eller lige saa lang som den er høj, og ligeledes lig med eller længere end Gat- i 

 finnen og end Mellemrummet mellem Rygfinnerne; Hudfinnen er lang, men dens Længde j 

 noget variabel, hos nogle f. Ex. lidt større end Hovedets, ikke en Tredjedel af Totallængden 

 (Halefinnen fraregnet), men en Tredjedel af Afstanden fra Snudespidsen til dens egen Bag- i 

 rand; hos de fleste dog over en Tredjedel af Totallængden (Halefinnen fraregnet); den er 

 endvidere mindst dobbelt saa lang som første Rygfinne og over 2 eller 2',2 — 3 Gang saa j 

 lang som Gatfinnen og 3 — 5 Gange saa lang som dens egen Afstand fra første Rygfinne. ' 

 Dennes første Straale er spinkel og glat, og selv om dens bløde Del medregnes, ikke saa 

 lang som anden; den forbenede Del af Drystfinnernes Pigstraale kan være saa | 

 lang som eller længere end Øjnenes Afstand fra Snudespidsen; blottet for den beklædende 

 Hud viser den sig at have nogle Takker langs den ydre Del af dens foresteRand; Ungerne 

 have endvidere Takker langs dens bageste Rand, ja selv hos halvstore er der endnu 

 Spor til dem. Bugfinnerne sidde under eller lige bagved Rygfinnens sidste Straaler. Geni- n 

 talaabningen , " der forholder sig ens hos begge Kjøn,^ ligger i Enden af en aflang Geni- 

 talsvulst, lidt bagved Gattet, lige langt fra Gatfinnen og Bugfinnerne. — Der er — som 

 det vil fremgaa af foranstaaende Beskrivelse — hos den foreliggende betydelige Række af 

 Exemplarer (29) en vis Variation, der omfatter Forskelligheder , som ellers benyttes med 

 Held til Artsmærker; og navnlig kunde man maaske udhæve en kortere og en mere 

 langstrakt Form, men der er alle Overgange imellem dem, og denne Forskjel — som 

 det heller ikke er lykkedes mig at henføre til en Alders- eller Kjønsforskjel — grupperer 

 sig ikke sammen med en Forskjel, f. Ex. i Straale tallet. Dettes Formel maa udtrykkes 

 saaledes: D. : 1 . 7 — 6 ; P.: 1.8— 10 [6—7]; V. :6; A. : 12— li [11] = 4 [3, 5, 6] + 8-9 



