178 



58 



isoleret Plads. Fiskerne kjendte ikke noget Navn til den, men sagde, at det var en 

 Slags «Bagre». 



Beskrivelse. Den noget trinde Krop, det lille runde Hoved og de smaa 

 Finner give denne Art et noget kutlingagtigt Habitus. Af Totallængden (Halefinnen 

 indbefattet) er Hovedet (til Gjællespalten) en Sjettedel eller to Trettendedele, dets Brede 

 en Femtedel mindre og lig med Legemets Højde, der i en stor Del af dets Længde er 

 temmelig den samme. Hovedet er fuldstændig dækket af den bløde Hud, saa at end ikke 

 Gjællelaag eller Skulderknogle vise noget Spor til Skulptur; det har en rendeformig Fordyb- 

 ning midt nedad Issen og Panden og ender bagtil med en stump Vinkel — det sidste Spor 

 af Nakkeudvæxten. Øjnene ere smaa og opadvendte og sidde meget nærmere ved 

 Snudespidsen end ved Gjællespalten ; deres Tværmaal indeholdes 6 — 7 Gange i Hovedets 

 Længde, over 2 Gange i Pandens Brede; de bageste Næsebor sidde meget nærmere ved 

 dem end ved de forreste, men tillige nærmere ved Hovedets Midtlinie end Øjnene. Mun- 

 den er af middel Størrelse, dens Brede omtrent det halve af Hovedets, Underkjæven ikke 

 kortere end Overkjæben, Tandbælterne brede og af ligelig Brede. Skjægtraadenes 

 Længde er ikke meget forskjellig, de øvre naa højst til Spidsen af de korte Brystfinner, 

 de nedre højst til disses Bod. Den korte, forholdsvis høje Rygfinne sidder saa langt 

 tilbage, at dens Afstand fra Nakkeudvæxten i Almindelighed er lig med Hovedets Længde 

 (til Gjællespalten) og dens Afstand fra Snudespidsen næsten en Tredjedel af Totallængden; 

 dens Længde, langs med dens Grund, er højst det halve eller endog kun en Tredjedel af 

 dens Afstand fra Hud finnen, hvis Længde er næsten lig med denne Afstand + første 

 Rygfinnes og større end Gatfinnens, der er saa lang som eller længere end Afstanden 

 mellem Bygfinnerne indbyrdes. Bugfinnerne ere lige saa store som Brystfinnerne og fæstede 

 under Bygfinnens sidste Straale ; Brystfinnernes første Straale er bred og flad, dens haarde 

 og stive Del kun en Tredjedel eller i al Fald ikke det halve af Hovedets Længde og uden 

 Takker; Bygfinnens første Straale er kortere, men ikke stærkere end de følgende. Hale- 

 f inn en er hos yngre Individer afrundet, men dog tydelig mere forlænget i sin øvre end i 

 sin nedre Del, hos ældre meget svagt udrandet i Midten. Sidelinien optræder som en 

 Bække lange Sting langs hen ad Kroppens Sider, men opløser sig allerede paa Skulderpartiet 

 i isolerede Porer, der» med Lethed lade sig forfølge i de sædvanlige Linier paa Hovedet, 

 under Øjnene, paa Underkjæven o. s. v. Hannerne have en temmelig lang Genitalpapil; 

 en Hun (med store Æg i Æggestokken) har en lille Papil bagved Genitalaabningen. 

 Straaletallet 1 ): Ü. : 1 . 5—6; P. : 1 . 7—8; V. : 6 ; A. : 5 . 11—13. Farven er (paa Spi- 

 ritus-Exemplarer) fint plettet-marmoreret af mørkere og lysere brunt, med lyse Finner, 



') Kun 1 af 4 Exemplarcr har D. : I . 5; et andet A. : 5 . 11; de andre D. : 1 . 6 og A. : 5 . 13; to have 

 P.: I .7; to 1:8. 



