190 



70 



Midtpunkt ligger lige langt fra Snudespidsen og Gjællelaagets Rand (Bræmmen ikke med- 

 regnet) og lige under den Tværlinie, som danner Grænsen mellem Hovedets nøgne, hvæl- 

 vede Pande- og Isseflade og Forryggens Skælklædning. En Linie fra Snudespidsen til 

 Midten af Halefinnen vil hos nogle Individer gaa gjennem Øjets Midtpunkt, hos andre gjen- 

 nem dets øvre Rand. Den dybe og smalle Pandefure strækker sig fra den ovennævnte 

 Grænselinie indtil en Linie, der vilde forbinde de forreste Næsebor. Den spidse Overladte 

 rager ikke lidt frem foran Underlæben. At Tænderne have den for Slægten sædvanlige 

 Beskaffenhed og danne, foruden den Række, som saa vel for oven som for neden indtager 

 Læbens Band, en Y-formig Gruppe for oven og en yformig for neden, inden i Munden, er 

 del næsten overflødigt at anføre. Der er en vel udviklet, dels stribet, dels grubet-kornet 

 Skulptur paa det store egentlige Gjællelaagsben , paa de Knogler, der som en fortil aaben 

 Ring omgive Øjet paa de tre Sider, samt paa det saa kaldte Suprascapular og — 

 svagere — paa Issebenene. Skællene have paa deres blottede Del en ujævn, næsten ru 

 Overflade, hvis Skulptur bestaar af fine, concentrisk ordnede, ved Linier, der udstraale 

 fra Skællets Midtpunkt, afbrudte Ophøjninger, som mod dets Midte blive uregelmæssigere, 

 mod dets fint eilierede frie Band utydeligere. Der er - paa de fleste kun én tydelig ud- 

 præget Radialstribe paa den synlige Del af Inert Skæl, og den løber efter Længden, parallelt 

 med Sidelinien og Legemets Axe; i Nærheden af Hale- og Gatfinnen blive de flere, og paa 

 den af Naboskællene skjulte Del af Skællet er der desuden nogle faa, der løbe op og ned 

 med Skællets øvre og nedre Band. Sidelinien er næsten aldeles lige, dens Bør i Almin- 

 delighed simple og lige, hos større Exemplarer undertiden kløftede især i dens forreste Del. 

 Der tælles i Almindelighed 45 — 40 Skæl langs hen ad Siden i Sidelinien, fra Skulderbællet 

 Iii Halefi'nnens frie Del, undertiden 47; og rundt om Forkrpppen, foran Bygfinnen, i Almin- 

 delighed 38, nemlig 8 over og under Sidelinien, foruden dennes og den uparrede i 

 Midtlinien af Byg og Bug; (hos et Exemplar finder jeg 7 paa den ene Side i Stedet for 8). 

 Bygfmnens Højde er mindre end dens Afstand fra Hudfinnen, der sidder over Midten af 

 Gattinnen; Bygfmnens Længde (ved Grunden) større end det halve af den nys nævnte Afstand; 

 dens anden (tilsyneladende første) Straale er mere end halv saa lang som tredje, der er en 

 Ubetydelighed kortere end fjerde, som er den længste; den allersidste er atter kun lidt 

 over Halvdelen af anden. Bygfinnens Plads er for saa vidt ikke lige midt paa Byggen, 

 som Afstanden mellem dens sidste Straale og de første Haleflnnestraaler er lidt mindre end 

 Afstanden fra Snudespidsen til første Rygfinnestraale. Brystfinnerne naa ikke helt hen til 

 Bugfinnerne, disse, der sidde midt under Bygfinnen, mere end halvt til Gattinnen. Straa- 

 le tallet hør angives saaledes : 15: i; D: 13 (15. 10); P: 15-17; V: (1.8); A: 12 (3.9); 

 G: 3.16 — 17.3 — hvorved dog er al mærke,' al den første Byg- og Gatfinnestraale ere 

 saa rudimentære, al de! na'slen kunde forsvares ikke at regne dem med (hvad vel ogsaa 



