109 



223 



Materialets Magerhed har nødt mig til at gaa i nogen Detail med Hensyn til hver 

 af de tre omtalte Stykker fra S. Francisco og Vel has -Floden. Der kan vistnok ikke 

 være Tvivl om, at de tilhøre S, Cuvieri Val., som er hjembragt af A. de St. Ililaire fra 

 S. Francisco-Floden (et 19 Tommer langt Exemplar) og af Hr. Cumberland hjemsendt 

 fra Rio Cipö 1 ). 



Fra Rio das Vel h as har Reinhardt imidlertid ogsaa hjembragt en anden lille 

 Salminus, der netop er af samme Størrelse (8 l it") som den ovenfor omtalte mindste S. 

 Cuvieri; en Sammenligning med denne lader sig derfor saa meget desto bedre anstille. I 

 Proportionerne har jeg ikke kunnet finde nogen Forskjel; Hovedets Længde er ogsaa her 

 noget større end Legemets største nøjde, men over en Fjerdedel af Totallængden til Hale- 

 finnens Rod (denne bestemt paa den sædvanlige Maade , som ovenfor) , og Afstanden fra 

 Rygfinnens Begyndelse til de øverste af Halefinnens Støttestraaler mindre end fra det 

 samme Punkt til Snudespidsen, saa at ogsaa her Rygfinnen ligger lidt bagved Legemets 

 Midte; Halefinnen synes ligesom hos den jævnaldrende S. Cuvieri at have havt 9 ) en mere 

 lige afskaaren Bagrand med fremspringende Spids i Midten end hos den udvoxne Fisk af 



Denles 



D. V. A. L. lal. inlermai maiill. mandikl. 



Valenciennes: 11; 9*); 27; 80; 7, 42, 



Günther: 11; 8; 29; 80,-; -, 34— 36, - 



10 



Rhdt/s store Expl. fra Rio d. Velhas: 10(2.8); 8; 29(3.26); 78,^; G, 33— 3G, 24-26. 



— mindre - - — : 11(2.9); 8; 2S(3.25); c. 80, G, 28 -32, 22—24. 



— Skind fra S. Francisco: ... 11 (2.9). 28 ell. 29? c. 78, ^. 6, 32—34. c. 22. 



Nogle løse Hoveder og Kjæver, om hvilke det derfor til Dels er uvist, om de 



tilhore S. Cuvieri eller S. Bilarii 6—8, 30-41, 24 — 32. 



*) Den rudimentære Pigstraale er vel her talt med. 



') Det stemmer mindre godt, at Hovedets Længde hos Günther angives at være mindre end en Fjer- 

 dedel af Totallængden (uden Halefinnen), og at Rygfinnens Begyndelse angives at ligge næsten 

 midt imellem Snudespidsen og Halefinnens Rod. Naar Valenciennes angiver Rygfinnen at være 

 dobbelt saa hoj som lang, Gatfinnen omvendt dobbelt saa lang som høj, og Halens Midtllig næsten 

 lige saa lang som de to andre, da opfatter jeg alt dette som altfor stærke Udtryk. Andre Unøjag- 

 tigheder, f. Ex. i Beskrivelsen af Orbitalbuens Knogler (hvor de to første beskrives som én, den 

 sidste omvendt som to) vil jeg forbigaa, og jeg anser det overhovedet ikke for nødvendigt at med- 

 dele en hel ny Beskrivelse af Arten. Dog vil jeg supplere Valenciennes's med folgende Passus 

 af Reinhardts udforlige haandskrevne Beskrivelse, fordi de Forhold, som den omtaler, ikke tidligere 

 ere beskrevne hos Salminerne: 



«Den konkave Side af Gjællebuerne bærer flade Bentorne, der ere størst paa den yderste 

 Bue og her naa en Længde af henved 7 Millimetre; paa de to første Gjællebuer findes de kun i én 

 P«ække paa den ydre Side, medens den indre er ganske glat; paa tredje og fjerde Gjællebue findes 

 der derimod to Rader slige Torne, en paa hver Side, men paa den fjerde ere Tornene næsten rudi- 

 mentære. Svælgbenenes Tænder ere meget smaa, kegledannede, lidt krummede i Spidsen; paa 

 hvert af de første øverste Svælgben danne de en lille Gruppe, paa det bageste en stor oval Tand- 

 karte, der kun er lidt mindre end den paa de nederste Svælgbent. 



3 ) Halefinnen er hos dette Exemplar meget beskadiget. 



