115 



235 



er saa j;odl som uden [ndsænkning over Øjet ; ogsaa Bugprolilel danner en regelmæssig Krum- 

 ning fra Underlæben til Gatfinnen, saaledes at Buens dybeste Punkt falder foran Bugfin- 

 nerne; Lnderkjæven springer noget, men ikke meget frem foran Overmunden. Afstanden 

 fra Snudespidsen til Bygfinnens Begyndelse er større end fra dette Punkt til Halefinnens, 

 men mindre end Afstanden fra Snudespidsen til Gatfinnen, og Bygfinnens Begyndelse er 

 noget nærmere ved Nakken end ved Halefinnen. Højden er over det halve af Total- 

 længden til H a le finnens Bod, men lig med Halvdelen af samme, naar den 

 regnes til Spidsen af Halefinnen. Hovedets Længde (fra Snudespids til Gjællespalte) 

 indeholdes mere end halvanden Gang i Legemets Højde og 3 Gange i Totallængden (til Halefin- 

 nens Bod), dets Tykkelse over halvanden Gang i dets Længde; Øjet er lille og ligger dybt nede, 

 lige langt fra Byg- og Bugprofilet, men meget nærmere ved Enden af den tykke og brede 

 Snude end ved Forgjællelaaget; dets Tværmaal er en Sjettedel af Hovedets Længde og inde- 

 holdes 2 8 /a Gang i Pandens Brede imaalt i lige Linie) mellem Øjnene, hvilket sidste Maal atter 

 indeholdes 2^4 Gang i Hovedets Længde. Næseborene ligge i Hojde med eller endog lidt over 

 Øjets øvre Band. De af Hovedets Knogler, som ere skulpterede (stribede og ciselerede), 

 ere Suborbitalia , Forgjællelaaget og de 3 Gjællelaagsben samt et lille Supraorbitale og 

 Supratemporale paa hver Side; det andet Suborbitale er omtrent lige højt og langt 

 og naar helt hen til Forgjællelaaget, hvis forreste mere horizontale Del ene er synlig. 

 Operculare er 4 Gange saa højt som bredt. Tændernes Antal er som sædvanlig f ; de 

 midterste (forreste) ere de længste (højeste), de yderste de laveste og bredeste, Underkjævens i 

 det hele betydelig større end Overmundens (Mellemkjævebenets) ; deres Sideflige ere mindre 

 fremtrædende end hos den mindre S. Brandtii; første og tredje Tand i Overmunden (.Mel- 

 lemkjævebenet) ligesom hos denne noget mindre end anden. Bygfinnens Længde (langs 

 med dens Grund) er mindre end Gatfinnens, som omtrent er lig med Legemets halve Højde; 

 Halefinnen er tydelig indskaaren, men Spidserne afrundede ved Slid. Hudfinnen er lille; 

 den sidder omtrent midtvejs mellem Halefinnen og Bygfinnen og er mere eller mindre, 

 indtil halv, skælklædt; dens Længde (langs med dens Grund) er mellem det halve og en 

 Tredjedel af dens Afstand til Nabofinnerne; hos det mindre Exemplar har den kun én 

 Straale, men hos begge de større er den helt optagen af 7 (for saa vidt det er muligt nøj- 

 agtigt at angive Tallet af disse noget uregelmæssigt udviklede Dannelser), tæt til hinanden 

 sluttende, kløftede og leddede Straaler 1 ). Bygfinnens Højde fortil, hvor den er højest, er 



') Dette højst ejendommelige Forhold, som gjenGndes hos Myletes macropomus og hos enkelte Siluroi- 

 der, er allerede udtrykt paa Spix's Figur og omtalt i Agassiz's og Val e ne i e n n es's Beskrivel- 

 ser. Kuer (1. c. p. 3G) angiver Straalerncs Antal til 3 eller 4 og mener, at deres Tilstedeværelse 

 er absolut betegnende for Arten, hvorved dog maa bemærkes, at den Omstændighed, at der hos 

 det noget mindre Exemplar kun fandtes 1, kunde synes at antyde, at de hos endnu yngre ville 

 savnes aldeles, uagtet V. udtrykkelig siger, at de fandtes hos alle hans sex Exemplarer, som vare 

 ■ de toute taille». 



30* 



