244. 



124 



fra Begyndelsen af Rygfinnen til Bugfinnerne, hvorved Fisken vilde deles i to omtrent lige 

 store Halvdele, eller med andre Ord: denne Linie falder omtrent lige langt fra Snude- 

 spidsen og fra Halefinnens Rod. Øjnene ligge omtrent midt paa Hovedets Sideflader, 

 lige langt fra Snudespidsen og fra Gjællelaagsbenets Bagrand; deres Tværmaal er en Fjerdedel 

 af Hovedets Længde og det halve af deres indbyrdes Afstand (i lige Linie tværs igjennem 

 den meget hvælvede Pande). Næseborene, der adskilles ved en stor Hudklap, sidde midt- 

 vejs mellem Øjet og Snudespidsen. Breden af det egentlige Gjællelaagsben ( Operctdare) 

 er en Fjerdedel af dets Højde. Tændernes Antal er i Overmunden som sædvanlig 5 i 

 ydre og 2 i indre Række paa hver Side; i Undermunden 6 paa hver Side foruden de to 

 smaa i den indre Række; disse ere hos det ene Exemplar meget lave, hos det andet af 

 Ilojde med Tænderne i første Række, som aftage i Brede og overhovedet i Størrelse fra 

 den forreste til den sidste i Rækken, der er meget lille; med Undtagelse af denne og 

 dens Nabo have de hver en lille lavere Sideflig ved deres ydre Side , ja den forreste 

 er endog trefliget og dens indre Sideflig meget stor. Tænderne i Mellemkjævens 

 ydre (forreste) Række ere stærkt sammentrykte; de tiltage i Brede henimod Overkjæve- 

 benet og de to sidste paa hver Side have en meget tydelig Sideflig; mellem de to forreste 

 (midterste) er der — hvad ellers ikke plejer at være Tilfældet hos de Myleter, der have 

 samme Tandforhold for øvrigt — et temmelig bredt Mellemrum, et mindre mellem første og 

 anden. De i anden Række ere brede (fra Side til Side), sammentrykte, med flad Tyggeflade 

 og stillede tæt op til dem i den ydre Række, dannende ligesom et dobbelt V (\\) bag- 

 ved disse. Legemets øvre Prodi beskriver en Bue fra Begyndelsen af Rygfinnen til Issen, 

 hvor det sænker sig lidt over Øjet; Bugprofilet danner en noget fladere Bue fra Struben til 

 Bugfinnerne og fortsætter sig derfra med en noget skraa Linie til Begyndelsen af Gattinnen, 

 saaledes at dette Punkt falder lidt dybere end Bugfinnernes Fæste. Afstanden fra Rygfin- 

 nens til Ualefinnens Begyndelse er hos det ene Exemplar lig med Afstanden fra først nævnte 

 til Midten af Pandesænkningen over Øjet — hos det andet lig med Afstanden fra Rygtinnen 

 til Næseborene; Afstanden fra Roden af Bugfinnerne til Begyndelsen af Haletinnen er 

 derimod hos begge større end Afstanden fra først nævnte til Snudespidsen, Bugtinnerne 

 sidde under eller lidt foran Rygfinnens forreste Del. Denne Finnes Længdestrækning er 

 lig med eller lidt kortere end Gatfinnens, som atter er lig med eller lidt mindre end Halv- 

 delen af Legemets største Højde; deres Højde fortil er ogsaa omtrent den samme og lig 

 med eller lidt større end Hovedets Længde; men fra dette højeste Punkt sænker Rygfin- 

 nens Rand sig langsomt til den sidste Straale, hvis Længde er omtrent en Tredjedel af den 

 længstes (femte) , hvorimod de sidste Gatfinnestraaler (d. v. s. deres af Skælklædningen frie 

 Del) kun ere halv saa lange som den sidste Rygfinnestraale ; hos det ene Exemplar er 

 Galfinnens Rand svagt bugtet. Brystfinnerne ere kortere end Hovedet, Bnglinnernes Lænede 

 del halve eller Id Tredjedele af deltes. Balefinnen er dybt kløftet. Hudfinnens Længde 



