246 



126 



ni: M. altipinnis Val. dog alligevel kunde laide sammen? Sammenholder man de lo Beskri- 

 velser og den Afbildning af sidst nævnte, som haves, tilbagevises denne Formodning stras 

 af den meget mere langstrakte Form hos den Valenciennes'ske Art, hos hvilken Højden 

 er to Femtedele af Totallængden (denne regnet fil Midlen af Halefinnens nogel indskaarne 

 Iland): delle stemmer vel ikke ganske med Günthers Angivelse, ifølge hvilken Højden et 

 det halve af Totallængden |lil Halefinnen), men endnu mindre med Forholdet hos M. micansà 

 hvor Furholdet mellem Højde og Længde (til Halefinnens Begyndelse) snarere er som "> : 3i 

 At Hovedels Længde angives forholdsvis mindre hos M. altipinnis, er i god Overensstem- 

 melse, dermed. Opgivelserne af Finnestraalernes og Bugtakkernes Antal vilde inaaske ikke 

 være til Hinder for at identificere dem; men værre er det, at de bageste Straaler i Byg- 

 finnen angives al have to Tredjedele af de forrestes Længde (Val.) (efter Afbildningen en- 

 de i Virkeligheden ikke saa lidt længere end disse), eller at være »noget længere end de 

 inellemste» (Gthr.); ogsaa Gatfinnen synes at have havt en anden Form, og navnlig al have 

 været meget hojere fortil end hos M. micans. Nu er det vel saa, at Valenciennes'! 

 Beskrivelse og Afbildning ere udførte eller el « tørret« (o: udstoppet?) Exemplar, og Gün- 

 thers ligeledes idler et udstoppet Stykke, og at jeg ved andre Lejligheder har trot at 

 maatte se bort fra Forskjelligheder af lignende Art, som f. Fx. ved Serrasalmo [>ir<t;i<i Cuva 

 Men Beskrivelsen af denne sidste var dog 20 — 35 Aar ældre, og det forekommer mig utilla- 

 deligt al skyde Uoverensstemmelser som de paapegede til Side. naar deres Tilstedeværelse 

 slottes af lo i Hovedsagen samstemmende Forfatteres Beskrivelser. 



III. Barrygge (Gymnotinl), 



Marcgraf omtaler allerede en Carapo fra B. San Francisco; af de faa Ord, 

 han siger om den, kan man vel se, at det er en Stemopygus- Art, men naturligvis ikke om 

 det er den samme, som Bein hårdt har faaet i Bio das Velhas, hvilket dog tor be- 

 tegnes som overmaade sandsynligt. De lire Gymnotiner, soin B. har hjembragt fra Bio 

 das Velhas og Lag o a Santa, og af hvilke han beskrev') de 3 sum nye, maa opføreå 

 under folgende Navne: 



') Om Svømmeblæren hos Familien Gymnotini. (Videnskab. Meddel, fra den naturhist. Forening, 1852, 

 S. 147—148; Archiv für Naturgeschichte, XXter Jaliry. I lid. 1851) S. 180-84. 



