252 



132 



A: 2.7) stemmer ganske med P. corvina; ogsaa om P. Francisai hedder del, at baade 

 Rygfinnen og Haleflnnen ere fuldstændigt skælklædte, hvad dog maaske ikke er at forstaa 

 aldeles efter Ordene. 



At P. Nattøreri Steind.') (opstillet paa Exemplarer fra Rio Negro og RioBranco, 

 paa 9 — 12V Længde) aldeles ikke er identisk med P. Lundii, som Steindachner-) har 

 udtalt sig for, fremgaar allerede deraf, at den ved Mundens Stilling o. s.v. hører til den samme 

 Afdeling af Slægten som P. corvina; men ogsaa fra denne afviger den ved flere i Øjne fal- 

 dende Karakterer, saasom Øjets Storhed (for saa vidt dette ikke er en Følge af Alderen) 

 og den svagere Udvikling af anden Gatfmnestraale ; Straaletallet (D 1 : 10; D-: 1.31; P: 

 2. 16; A: 2.8) og Skællenes Antal langs Sidelinien (80 — 96) stemme jo derimod temmelig 

 nøje. Jeg nærer dog ingen Tvivl om, at en umiddelbar Sammenligning af lige udviklede 

 Exemplarer af disse to Arter, som tilhøre forskjellige Flodsystemer, vilde fuldstændig godt- 

 gjøre deres Artsforskellighed. Den af Steindachner beskrevne og afbildede Art minder 

 i flere Henseender om P. Schomburgkii Gthr. 8 } (9"4"' lang, fra Para) der ligeledes tilhører 

 samme Gruppe som P. corvina, men er meget forskj eilig fra denne ved en mindre Mund, 

 et større Øje (en Fjerdedel af Hovedets Længde), kortere anden Rygfinne og kortere anden 

 Gatfinnepigstraale (en Tredjedel af Hovedets Længde), ved at Sidelinien ikke fortsætter sig 

 ud paa Halefinnen, ved Skælrækkernes Antal (85) og ved Straaletallet (D 1 : 10; D 2 : 1 :26; 

 A: 3.7). 



Skulde det blive nødvendigt at kløve Pachywus-Slægien efter Mundens forskjellige 

 Stilling — hvilket Analogien med andre Slægter af Scinæoidernes Familie synes at gjøre 

 rimeligt — vil den Afdeling, hvortil P. corvina, Nattereri og Schomburgkii hore, rimeligvis 

 kunne beholde det Cuvierske Navn Lepipterus; den, som omfatter P. squamipennis 

 og P. Lundii, vil selvfølgelig fremdeles være at benævne PacJiytirus Ag. 4 ) 



Begge de i Rio d. Velhas forekommende Arter benævnes «Curvina», et Navn 

 som Portugiserne have bragt med sig til Brasilien. P. corvina er ikke sjælden i Rio das 

 Vel h as og dens Bifloder, men mangler ganske i Velhas-Dalens talrige Smaasøer. 



') Steindachner, «Beitrage zur Kenntniss der Sciænoklen Brasiliens und der Cyprinodonten Mexikos, 



p. 10, T. III (Sitzungsber. d. Akad. Wiss. Wien, XLVIII, 1863). 

 J ) »lehthyologische Mittheilungen». VII. S. 9 (231). (Verhandl. d. k. k. zool. bot. Ges. Wien. 1864). 

 3 ) Catalogue of Acanthoptervgian Fishes in the Brit. Museum, II, 1860, p. 282. 



*) Forfatterne karakterisere ogsaa Slægten forskjellig, eftersom de have den ene eller den anden Typus 

 for Øje; Agassiz (1. c.) tillægger den sualedes »os sursum versum«, Steindachner derimod 

 (1. c. p. 3) «das Maul unterständig, der Unterkiefer unter den Zwischenkiefer zurückziehbar». 



