9 



359 



slig Tolkning. Men hvorledes delte saa paafaldende Bygningsforbold da skal lydes, vil 

 der maaske være delte Meninger om. Er Broen en ellers hos Pattedyrene ikke fore- 

 kommende Udvækst fra selve Mellemkjæbebenene , eller er den rette Forklaring den, 

 at der mellem disse og Næsebenene er indskudt et fremmed, oprindeligt selvstændigt 

 Element, som under Væksten er smeltet fuldstændigt sammen med de førstnævnte? Man 

 kunde i den Anledning maaske tænke paa den lille flade Knogle eller Bensplint, som 

 hos Unauerne ( Choloepus) ligger foran for Næsebenene indkilet med sin bageste Ende 

 i Sømmen mellem disse, og som ogsaa siges at forekomme hos Aierne (Dradypus) og 

 her endog at være delt efter Længden i to Halvdele. Disse hos de nulevende Dovendyr 

 optrædende Knogler ere imidlertid saa smaa og dertil saa langt fjærnede fra Mellemkjæbe- 

 benene , at man ikke i dem tør se noget, som kunde svare til Benbroen paa det Kranie, 

 med hvilket vi her beskjæftige os ; de synes snarere at maatte betragtes som en 

 Slags ossicvla wormiana. Maaske kunde man ogsaa ville finde en, egenlig den brusk- 

 ede Næseskillevæg tilhørende, men med Mellemkjæbebenene sammenvoksende Forbening 

 eller endog en virkelig Tryneknogle 1 ) i Benbroen; men heller ikke til slige Tydninger 

 synes der mig at være tilstrækkelig Grund. Broen støder rigtignok foroven op til Næse- 

 benene, men fortsætter sig hverken foroven eller forneden hen under dem; den har derfor 

 heller ikke Karakter af en Forbening i den bruskede Næseskillevæg, og da særskilte 



') Som bekjendt har allerede forlængst Blainville villet forklare Snudeparticts ejendommelige Bygning 

 hos Rhinoceros antiquitatis ved at antage, at en Tryneknogle ( os du boutoir") var indskudt mellem 

 og sammensmeltet med Næse- og Mellemkjæbebenene, (Ostéogr. Ongulogrades. G. Rhinoceros. P. 103 

 og 125, Note '). Noget afgjorende Bevis for Rigtigheden af sin Forklaring har han dog ikke givet; 

 den synes ikke at have vundet meget Bifald, og ingen har, saavidt mig bekjendt, angivet at have 

 fundet en virkelig, utvivlsom Tryneknogle hos noget af de nulevende Næsehorn. I den nyeste Tid 

 er der offenliggjort en Afbildning af et Rhinoceros - Kranie, som synes mig at have Interesse med 

 Hensyn til Blain villes Hypothese og at vise, at der ogsaa hos Nutidens Næsehorn kan optræde en 

 Begyndelse til den hos de uddøde tichorhine Arter optrædende Forbening af Næscskiilevæggen. I 

 Berliner-Akademiets »Monatsbericht" for Februar 1877 har Professor Peters afbildet Kranierne af de 

 to, i sin Tid af Lamare Piquot fra Ganges - Deltaet medbragte Næsehorn, som ligge til Grund for 

 Lessons Rhinoceros iuermis , og paa Figuren af den udvoksne Huns Kranie (1. c. Taf. 1, Fig. 1) ses 

 en aflang Plade, 3 til 4 Centimetre i Gjennemsnit, fæstet i lodret Stilling til (men ikke sammenvokset 

 med) Undersiden af Spidsen af de til Dels sammenvoksede Næseben. Den nævnes ikke i Teksten, 

 men den synes snarest at maatte tages for en pladeformig Forbening i den forreste Del af den 

 (ved Kraniets Præparation iøvrigt bortskaarne) bruskede Næseskillevæg, og den forekommer mig i 

 saa Fald at oplyse, hvorledes «les narines cloisonnées» fremkomme hos de tichorhine Næsehorn. 

 Da den er befæstet til Næsebenene, men ved et anseligt Mellemrum skilt fra Mellemkjæbebenene, 

 forekommer den mig snarere at maatte tydes som en simpel Forbening i selve den bruskede Næse- 

 skillevæg end som en egenlig Tryneknogle, thi en slig plejer tværtimod at være nærmere forbunden 

 med Mellemkjæbebenene end med Næsebenene; imidlertid kan jeg ikke skjønne, at der er nogen 

 meget væsenlig eller dyblgaaende Forskjel mellem den af Blainville fremsatte Forklaring af de ticho- 

 rhine Næsehorns Snudebygning og den af de fleste andre givne; Tryneknoglen er jo ikke andet end 

 en til særlig Brug udviklet Forbening i den bruskede Del af viesethmoideum. 



Vidensk. Selsk. Skr, 5. Række, naturvidensk. og math Afd. XII. 4. 4Q 



