436 



28 



der naa langt ud over Bugfinnerne, til midt paa Gattinnen. Exemplarets Tilstand 

 er, som saut, desværre ikke en saadan, al jeg har kunnet optage det paa Tavlen .som 

 yngste Led i den Udviklingsrække, der repræsenteres af Fig. 1 — 3. 



Museet har imidlertid, som til Dels allerede antydet, ogsaa fra forskjellige Steder 

 af det indiske Ocean 1 ) faael smaa uRhynchichthys» med lang, spids Snude og lang Nakke- 

 torn, af en Størrelse fra S — 14 Mm. (foruden Halefinnen). De tilhøre aabenbart forskjellige 

 ffolocentrum- Arter, men det vil næppe være muligt at sige, hvilke Arter af denne i hine 

 Have saa talrigt repræsenterede Slægt, og der er derfor ingen Anledning til at afhandle 

 hver enkelt Form udførligt. En (Fig. 4) er saaledes paafaldende kort og høj, Snuden ikke 

 særdeles lang, men dog længere end det store Øjes Tværmaal; Nakketornen naar til Ryg- 

 finnen, Gjællelaagstornen er lang, dog noget kortere end Forgjællelaagstornene, der naa ud 

 over Enden af Bugfinnerne. En anden (Fig. 5), der har en noget mere langstrakt Legems- 

 form, har en spids Tryne med savtakkede Rande, der er omtrent dobbelt saa lang som 

 Øjets Tværmaal; Nakketornen naar halvt ind -paa Rygfinnens pigstraalede Afsnit, Gjælle- 

 laags- og Forgjællelaagstornene derimod ikke til Enden af Bryst- og Bugfinnerne; atter 

 andre (Fig. 6) have Næbet i den Grad forlænget, at det er 3 — 4 Gange saa langt som Øjets 

 Tværmaal, samt Nakkelorne og Forgjællelaagstorne af en forbavsende Længde. Nogle 

 sammen med dem fangede Individer (Fig. 7) have atter noget kortere Næb, Nakke- og 

 Gjællelaagstorne, men udmærke sig ved, at Næbspidsen er dybt spaltet ligesom hos den 

 ovenfor omtalte Unge fra Atlanterhavet, og have endvidere den Ejendommelighed tilfælles 

 med denne, at der ved Roden at Nakketornen, foran denne, er en mindre Torn eller Tak. 

 Forgjællelaagstornen er her særdeles lang, naar næsten til Halefinnen, Forgjællelaagets 

 nedre Rand er stærkt tornet eller takket o. s. v. 



De mest fremtrædende Træk i Holocentrwn-Slæglens Fysiognomi paa dens tidligste 

 Livstrin er saaledes for det første den overordentlige Forlængelse af Tryne- 

 knoglerne {NasaUa, Præorbitalia) , der danne et spidst, udelt eller tvedelt Næb 

 med savtakkede Rande — et Næb, der er forholdsvis lige saa udviklet som 

 Suerdfiskens; dernæst den forholdsvis kolossale Udvikling af Nakketornene og 

 Forgjællelaagstornene, til Dels ogsaa af Gjællelaagstornen e. Inden Fisken er 

 skredet langt frem paa sin Livsbane, forsvinder alt delte (Næbet, Nakketornen), eller det 

 bliver reduceret til mere beskedne Dimensioner (Gjællelaagets Bevæbning). 



Al Slægten Myripristis optræder under en lignende Forklædning i sin første spæde 

 Alder, er i det mindste rimeligt; man \ilde maaske have Grund til at fonnode, at Gjælle- 

 laagets og Forgjællelaagets Torne vel ere udviklede paa et sligt ungdommeligt Livstrin, 



) F. Ex. 21° S. Br. og 57° 0. L. ; 

 22° 40 S. Br. og 57° 40 O. L. ; 



9° 30 S. Br. og 54° 30 0. L. 

 10° S. Br. og 104 0. L. 



(fra Greenwich Meridian). 



