45 



453 



de forandre sig med Alderen ; heller ikke af Gatflnnestraalernes Antal, der er en Del større, 

 end jeg har fundet det hos nogen anden Trichiur (højst 110) og derfor rimeligvis under- 

 gaar en Reduktion under Udviklingen. Sideliniens Lob minder vistnok mest om T.muticus\ 

 men den høje Nakke, som udmærker denne Art, lindes ikke, og Rygfinnen udspringer i 

 længere Afstand fra Øjet end hos denne. Jeg tror derfor snarere, at den tilhorer Tr. 

 haumela eller en anden af de indiske Trichiurer 1 ) , der som voxne mangle ethvert Spor til 

 Bugfinner, og jeg er tilbøjelig til at tro, at Bugfinnepigstraaler som de beskrevne ville lindes 

 hos alle spæde Trichiurer. Dette maa imidlertid henvises til Fremtidens Afgjørelse. 



l ) Over Arterne af denne Slægt synes der endnu at svæve en vis Usikkerhed med Hensyn til deres 

 Antal og Begrænsning. Efter min Mening er en Reduktion nødvendig, men jeg er uvis om, hvor 

 vidt den skal gaa. Tr. mulicus har hidtil ikke været kjendt fra Atlanterhavet; Kapt. H y go m har 

 imidlertid i I860 bragt os et Exemplar fra Havanna (375 Mm), som kun ved en lidt mindre smækker 

 Legemsform er forskjellig fra 3 Exemplarer fra Trankebar, hjemforte med « Galathea ••Expeditionen. 

 Som betegnende for denne Art kan anføres I) de skælformede Bugfinne-Rudimenter, hvis Afstand 

 fra Brystfinnerne er lidt stone end disses fra Øjet; 2) den kjolede Pande og hoje Nakke, samt Byg- 

 linuens Udspring nærmere ved Øjet end ved Gjællespaltens øvre Ende. 3) Sidelinien sænker sig 

 mindre brat og løber mindre lavt end hos Tr.lepturics og haumela, naar først Kropsidens Midte 

 under den 13de Rygfinestraale. 4) Lesemets Højde er omtrent Vi6 af Totallængden, hos de indiske 

 (33Ô— 50 Mm.) 1:14 à I :l4'/a> Hovedets Længde '/a eller nær derved; øjets Tværmaal er næsten 

 det halve af Snudens Længde (1:2,1), knap '/s af hele Hovedets (1:6,1 à G, G) og større end Pandens 

 Brede; Snuden er paa det nærmeste '/a af Hovedets Længde. Denne Art har Gill anset det for 

 fornødent at udskille generisk fra de egentlige Trichiurer [Lepturus Art.) under Navnet Eupleurogram- 

 mus, hvilket rigtignok synes at være en mindre nødvendig Berigelse af Nomenklaturen (Proc. Ac. nat. 

 sc. Phil., 1862, p. 126; 1863, p. 226). 



Hos vore andre atlantiske trichiurer (T. lepturus L.) er Legemets Højde hos de større 

 (550—630 Mm.) c. Vis» hos de mindre, alt efter Alder og Størrelse, '/is— 1 2a af Totallængden, 

 Hovedets Længde eller '/s, sjælden V17 af samme; Snudens Længde er ogsaa her paa det 

 nærmeste l /a af Hovedets Længde (1:2,8 à 3,1); Ojet indeholdes hos de største 2'/3 Gang i Snudens 

 og 7 G. i Hovedets Længde, hos de mindre 2 Gange eller knap det (1:1,8) i Snudens Længde, 

 5,3—6 G. i hele Hovedets; hos de større er det omtrent lig med Breden af den Hade Pande, hos de 

 mindre derimod altid storre end denne. Sidelinien sænker sig stærkt i Begyndelsen og ligger i sit 

 øvrige Lob nær ved Buglinien; den naar Sidens Midte under den 9de — 10de Rygfin nestraale. 

 Vore andre ostindiske Trichiurer har jeg kun kunnet henføre til én Art (Tr. haumela Forsk.), og 

 det stiller sig endda tvivlsomt for mig, om denne er forskjellig som Art fra Tr. lepturus. Sammen- 

 lignes Maalf orholdene , vil man finde, at hos de større (640 — 790 Mm.) er Højden '/u eller '/»« af 

 Totallængden, hos de mindre a /ai eller Vi6, gjennemgaaende altsaa større end hos T. lepturus; 

 Hovedets Længde forholder sig til Totallængden hos de større som 1:6 à 6,4, hos de mindre som 

 1 :7,i à 7,8; Snudens Længde er ogsaa her saa nær som muligt 1 h af Hovedets Længde; Øjets 

 Tværmaal er hos de storre c. J, 5 (1:2,5 à 2,2), hos de mindre omtrent det halve (1:2,1 à 1,9) af 

 Snudens Længde, forholder sig = 1:7,7 à 5,8 til hele Hovedets Længde; hos store Exemplarer kan 

 det være ubetydeligt mindre end Breden af den flade Pande, men i Regelen er det noget større 

 end denne. Nakken og Sidelinien o. s. v. som hos T. lepturus. 



Det vil heraf ses, at man («Histoire naturelle des Poissons» , VIII, p. 240 etc.) i al Fald har 

 angivet Forskellighederne i Proportionerne mellem T. lepturus, haumela og savala altfor absolut, 

 vistnok fordi man har holdt sig til for faa Exemplarer. 1 Byg- og Gatlinnens Straaletal har jeg 

 ingen væsentlig eller konstant Forskjel kunnet finde mellem de 3 undersøgte Arter. Er Cuvier's 



