450 



48 



og 4 Blødstraaler 1 ). Straaletallet i tic uparrede Finner er hos det samme Exemplar 

 D: 3l.14.VJ; A: 1 .13. VI 2 ). Til Sammenligning med de ældre Beskrivelser og de i 

 det folgende nærmere omtalte Unger kan endnu anføres, at Legemets Højde indeholdes 

 14V'2— 18 Gange i Totallængden, Hovedets Længde 5,5 til 5,8 Gang i samme, Øjets Tvær- 

 maal 7—7,7 Gang i Hovedets Længde, og at Brystfinnens Længde indeholdes omtrent 12 

 Gange i Totallængden. 



De Forandringer i Gempylernes Fysiognomi og Proportioner, som indtræde, naar 

 man kommer ned til yngre Stadier, ville fremgaa af nedenstaaende Udmaalinger 8 ) af 4 

 Unger [A— D), som Kapt. Andréa fandt i en Dolfln-Mave, men som desuagtet ere i en ret 

 vel bevaret Tilstand (smlgn. Tab. HI, fig. 8). Del vil af disse Maal ses, al hos den største af 

 disse Unger (A) (c. 200 Mm.) indeholdes Legemets Højde næsten 20 Gange i Totallængden, 

 men at derfra ændres Forholdet efterhaanden, som man gaar nedefter, saa at hos det mindste 

 (/>) af dem (78 Mm.) indeholdes Legemets Højde kun 15 Va (15,(3) Gang i Totallængden; 

 Hovedets Længde forholder sig til samme som 1 : 5,1 à 6,3, men synes ikke at vise i sine 

 Variationer nogen bestemt Sammenhæng med den aftagende eller tiltagende, absolute 

 Størrelse. Øjets Tværmaal indeholdes 5 — G Va Gang i Hovedets Længde, og er i det hele 

 taget forholdsvis større, jo yngre Fisken er. Brystfinnernes Længde indeholdes hos den 

 største af disse Unger 19 Gange i Totallængden, hos de andre 16—17 Gange; de ere alt- 

 saa forholdsvis kortere end hos den voxne Gempylus serpens, men deres Længde er dog 

 (forholdsvis) lidt større hos de mindre af disse Unger, paa Grund af den mindre langstrakte 

 Legemsform. Hos et endnu yngre Exemplar (E, 28 Mm.) (Tab. III, fig. 7), der dog endnu 

 nogenlunde har Gempylus- Fysiognomiet, ændres disse Forhold saaledes, at Højden inde- 

 holdes 9,4 Gang i Totallængden, Hovedets Længde er to Syvendedele af samme, Øjets 

 Tværmaal en Fjerdedel af Hovedets Længde og lig Brystfinnernes eller en Fjortendedel 

 af Totallængden. Alle disse Exemplarcr ere sølvhvide med sort eller sortebrun Byg, hvilken 

 mørke Farve dog indskrænkes ti! et smalt Bælte, der er skarpt begrænset mod de sølv- 

 hvide Sider, som hos megen anden pelagisk Fiskeyngel. Straalernes Antal har jeg 

 fundet at være: I): 31— 32 . 11 — 12 . VI; A: 2 . 11 — 12 . VI— VII 4 ). Jeg har saaledes altid 



') «Ventrais minute, 1.5» (Gill 1. c.). Ogsaa Poey angiver V: 1.5. «Des ventrales presque imper- 

 ceptibles"; «en cherchant bien j'ai découvert des ventrales excessivement petites, et qui m'ont paru 

 formées d'une très-petite épine et de rayons presque indiscernables» ; «pour toutes ventrales il y a 

 deux petites épines minces et pointues, a peine du sixième de fa hauteur du corps, avec un ou 

 deux rayons presque invisibles dans leur aiselfe» (Cuvier, 1. c, pp. 207— 12). 



2 ) Poey angiver: D: :\ . 13 . V; A: 2.12. Vil. 





Totall.-engde. 



Legemets ITojdc. 



Hovedets Længde. 



Ojets Tværmaal. 



Brystfinnernes Længde 



A. 



1i)7 Mm. 



10 Mm. 



39 Mm. 



6 Mm. 



II Mm. 



B. 



170 — 



9 — 



27 — 



5 — 



10 — 



C. 



98 — 



54 — 

 "a 



18 — 



3 - 



6 — 



T). 



78 — 



5 — 



15 — 



3 — 





E. 



28 — 



3 - 



8 — 



2 — 



2 - 



F. 



17 — 



31 — 



5 — 







4 i Hvor mange «Smaafinner« man \il regne, er ofte temmelig vilkaarligt, da der ikke er nogen skarp 

 Grænse mellem dem og de sidsle af de andre Straaler i Ryg- og GatOnnen. 



