466 



58 



fang end hos lige store Exemplarer af TL thunnina, og at jeg hos det foreliggende Exemplar 

 finder 16 Rygpigstraaler i Stedet for 15. Hos Tk thunnina finder jeg ligeledes 15 eller 16 

 Rygpigstraaler; ifølge Stein dachner kan Antallet af Smaafinner bagved Gatfinnen synke 

 til VI. Mit Materiale af denne Art bestaar i et HV2 Tomme langt Exemplar (rimeligvis 

 fra Middelhavet) og et næsten to Fod langt, som i Oktober Maaned 1878 blev fanget ved 

 Humlebæk i Øresundet i Bundgarn, samt et Skelet, rigelig to Fod langt, fra St. Thomas. 

 For at danne mig en bestemtere Mening om de Forandringer — for saa vidt disse 

 lade sig bedømme af et saa indskrænket Materiale — der muligvis ledsage en Tilvæxt 

 i Størrelse som den fra del mindre til det større af vore to Spiritus -Exemplarer, 

 har jeg foretaget de nedenfor anførte Maalinger 1 ). Det fremgaar heraf, at Legemets 

 Højde hos det større Individ (A) er større end Hovedets Længde, hos det mindre (B) 

 mindre end denne, som hos dem begge er en Fjerdedel (eller meget nær denne) af Total- 

 længden (til Halefinnens Bugt), fløj den af første Rygfinne er hos det yngre lig 

 Hovedets halve Længde, hos det ældre større end denne, voxer altsaa relativt; anden 

 Rygfinne og Gatfinnen voxe ligeledes, om end ikke meget stærkt; først nævnte har hos B 

 ikke (som hos A) Halvdelen af første Rygfinnes Højde; Gatfinnen er hos begge lidt 

 højere, i samme Forhold. Brystfinnens Længde er i begge Tilfælde knap en Syvendedel 

 (1:7,3) af Totallængden; den naar omtrent til 9de Rygpigstraale. Øjet er naturligvis relativt 



fuldkommen V-formigt, meget dybt og begrænset af mere regelmæssige lige Rande end de andre, 

 naaede til under første Rygpigstraale; Skælpanserets nedre Parti dannede en ligebenet Trekant, der 

 ikke naaede fuldt saa langt tilbage som Sidepartiet og omsluttede et trekantet Indtryk, hvori Bug- 

 finnerne passede ned. For øvrigt var Legemet aldeles glat, uden Skæl; kun langs 

 Randene af Skælpansret fandtes ganske smaa Skæløer, saa at sige Dismembrationer af Panseret. 

 Halerodens Kam var gjennemskinnende , klar, hvidlig, 2" bred, 3"' høj; fortil løb en tynd For- 

 længelse af den langs Sidelinien og bedækkede denne, og ved dens bageste Ende fandtes 2 smaa 

 Kamme, c 5"' lange. Højryggen var meget dyb mørk staalblaa, hvilken Farve lidt ned ad Siden 

 opløstes af en meget lysere blaa, begge med rødlige og grønlige Skjær i visse Belysninger; Bugen 

 var sølvfarvet med 5 sortagtige Længdestriber, der hørte op pludselig, ligesom de vare afskaarne, 

 bvor de stødte op til Panseret, de 3 til dettes Sideflig, de 2 til Bugpartiet. I den dybe mørke 

 Stribe bagved 2den Rygfinne fandtes paa hver Side 5 rundagtige Pletter af en levende lys ultramarin 

 Farve, dog kun saa længe Fisken var levende eller frisk. Øjets Iris sølvfarvet med blaalige Pletter 

 og dyb indigofarvet Pupille. De øvre Smaafinner vare sortagtige med en smal sølvhvid Bræmme 

 paa deres øvre Rand, de nedre sølvfarvede ligesom Gat-, Bryst- og Bugfinnen, Halefinnen graablaa, 

 Rygfinnerne mørkgraalige, Rygpigstraalerne sølvfarvede o. s. v. — Fiskens Kjød var haardt og tørt, 

 men dets Nydelse havde ingen ubehagelige Følger, saaledes som flere Rejsende (Forster, Lesson) 

 have bemærket det om Th. pelamys. — Pelamys chilensis er en paa Callaos Fisketorv almindelig 

 Fisk, der sædvanlig spises, men ikke er synderlig agtet. (Uddrag af Prof. R.s Manuskript.) 



A. 



Længde til Halefinnens Bugt 620 Mm, 



Største Højde 1 «0 — 



Hovedets Længde 155 — 



Øjets Tværmaal 20 — 



Første Rygfinnes Højde. . . 83 — 



B. 







A. 



B. 



380 Mm. 



Anden Rygfinnes Højde . . 



41 



Mm.; 



22 Mm. 



90 — 





43 





24 — 



96 — 



Brystfinnernes Længde . . 



85 





52 — 



15 — 



Bugfinnernes Længde . . . 



61 





40 — 



48 — 



Mellem Halefmnespidserne 



160 





89 — 



