488 



80 



(equ iset is) 



Straaler en halv eller næsten en hel Gang 

 længere end Snuden. Brystfinnernes 

 Længde er paa det nærmeste lig Hovedets 

 halve Længde, mellem Vs og V9 af Total- 

 længden; Bugfinnernes er 1 h af Total- 

 længden (stedse maalt som ovenfor angivet) 

 eller noget mindre, i Almindelighed ikke fuldt 

 det dobbelte af Snudens Længde ; de ere altid 

 fæstede under Brystfinnernes sidste 

 Straale, saaledes al de strængt taget sidde, 

 ikke under, men bagved de nævnte Finner 1 ). 



Bortset fra de ensfarvet mørke Rygfinner 

 o. s. v. og et smalt, mørkt Bælte langs med 

 Bygfinnens Grund, indskrænker Tegningen 

 sig til enkelte smaa, skarpt begrænsede 

 sorte Prikker, strøede tyndt paa de sølv- 

 blanke Sider. 



Hvirvlernes Antal angives af Forfat- 

 terne overensstemmende til 3 3. Størrelsen 

 kan naa 30 Tommer. 



(hippurus) « 



det største V7 af Totallængden, tiltager altsaa 

 med Dyrets Alder og Størrelse; Bugfin- 

 nernes er omtrent en Sjettedel af To tal - 

 længden; de ere fæstede under Bryst- 

 finnerne, altsaa kjendelig længere fortil 

 end hos C. equisetis, saaledes at deres forreste 

 Straale falder lige under eller en lille Smule 

 bagved første Brystfinnestraales Udspring. 



Vort bedst bevarede Exemplar viser øverst 

 oppe paa Byggen, nærmest under Rygfinnen, 

 ligesom hos C. equisetis , et System af fine, 

 mørke Skraalinier 2 ), umiddelbart derunder en 

 Række afrunde, mørke, lyst indfattede Pletter; 

 paa Bygfinnen er der talrige lyse Draabe- 

 pletter, og paa Siderne af Krop og Hoved 

 dels lyse, dels mørke, lyst indfattede Draabe- 

 pletter. 



Hvirvlernes Antal angives til 30 eller 

 31. Størrelsen kan naa 6 Fods Længde. 



Foruden disse to Arter kunde det synes rimeligt at antage endnu en tredje, 

 der, mindre heldig, har faaet Navnet C. pelagica, da den., efter hvad der foreligger i 

 Literaturen snarere synes at være karakteristisk for Middelhavet end for Oceanet. Efter 

 Beskrivelsen synes den at kunne opfattes som en Mellemform mellem C. hippurus, hvis 

 smækre Legemsform den har, og C. equisetis, hvis Straaletal den snarest har (D: 53 — 58; 

 A: 24 — 27). Ifølge Bonaparte har den 31 Hvirvler ligesom C. hippurus, hvilken 

 den ogsaa synes at komme nærmest i Farvetegningen. Efter sammes Afbildning skulde 

 man antage, at Brystfinnerne sad endnu længere fremme end hos G. hippurus, men da 



') I Lowe's Figur (Fishes of Madera, pl. X) er Bugfinnernes Stilling urigtig. 



2 ) Antydet paa Sehl eg el' s Afbildning af C. hippurus og paa Lowe's af C. equisetis. De bedste Afbild- 

 ninger, som jeg kjender af disse to Arter, ere den anførte af Schlegel, «F'auna Japonica», pi LXIV 

 (C. hippurus, under Navnet C. japonica), Valenclennes's i «Description des Iles Canaries», pl. XXI, 

 samt Garretts i «Fische der Südsee« , pl. XCIII, A [C. equisetis). Det ligger udenfor mit nær- 

 værende Æmne at udtale mig nærmere om de andre i Literaturen foreliggende Beskrivelser og Af- 

 bildninger, der med større eller mindre Sikkerhed kunne henfores til de to her karakteriserede Arter ; 

 men jeg tror dog, at selv flere af dem, der ere blevne ansete for aldeles usikre og ubestemmelige, 

 med overvejende Sandsynlighed lade sig henføre til de samme Arter. C. nortoniana Lowe, marcgrawi 

 og sueur ii , rimeligvis ogsaa vlamingii, ere næppe andet end C. hippurus. 1 C. Lessonii er jeg der- 

 imod ligesom Lowe tilbøjelig til at se en C. equisetis, med hvilken Günther fremdeles identi- 

 ficerer Bennett's C. socialis. 



