492 



84 



i Fysiognomi og Karakterer man iagttager hos denne i øvrigt lidet variable Form ved at 

 sammenholde ældre og yngre, men dog mindst halvvoxne Exemplarer med hinanden. 



Ifølge C il vi er 1 ) er Brama Rajii « meget almindelig i Middelhavet, i det mindste 

 paa visse Kyster«; han havde selv i November 1809 set den i stor Mængde paa Torvet i 

 Genua. Ifølge Ris s o opholder den sig i Smaaflokke paa de store Dybder, hvor man 

 fanger den hele Aaret igjennem «à la palangre». Lunel 2 ) betragter den ligeledes som 

 « ejendommelig for Middelhavet, hvor den er almindelig ved visse Kyster«, men tilføjer, 

 at den er meget sjælden ved andre af Middelhavets Kyster (f. Ex. Languedoc), hvilket vistnok 

 meget rigtigt forklares at have sin Grund i Havets større eller mindre Dybde paa de for- 

 skjellige Steder; den naar i Middelhavet en Størrelse af 7 /io til 8 /'io af en Meter og en 

 Vægt af 10—12 Pund; den er her Standfisk, og den fanges hele Aaret paa en Dybde, der 

 varierer fra 400—500 til 900 Metre (altsaa fra c. 200 til over 450 Favne). Den Omstæn- 

 dighed, at naar oHavbrasenen» tilfældigvis fanges paa ringere Dybde eller strander ved 

 Kysten i eller udenfor Middelhavet, linder dette i Regelen Sted paa den Tid af Aaret, da 

 den er stærkest plaget af Indvoldsorme, har indgivet Lunel den Formodning, at det er de 

 den af disse Snyltere tilføjede Lidelser, som drive den ud af dens rette Hjem ; Forklaringen 

 turde dog være at søge andet Steds. (At de Fiske, der bebo sydligere Have eller større 

 Dybder og derfor kun ere tilfældige Gæster ved vore Kyster, f. Ex. Sebustes, Brama, Tra- 

 chypterus, Coryphænoldes , Squatina , Mola, Malacoceplialus o. s. v., fortrinsvis indsendes til 

 Museet umiddelbart efter For- og Efteraarsstormene , derom har jeg i Aarenes Løb havt 

 Lejlighed til at gjøre adskillige Erfaringer). Ogsaa Steindachner 3 ) bekræfter Havbrasenens 

 Hyppighed i visse Strøg af Middelhavet; han saa den hyppig paa Fisketorvene i Genua og 

 Barcelona i Juni og Juli, men kun i ringe Mængde i Malaga, Valencia, Cadiz, Lissabon og 

 Teneriffa. I Adriaterhavet er den dog sjælden, ifølge Stossich 4 ). Efter Cuvier's Mening 

 skulde det kun være tilfældigt, at den var truffet udenfor Middelhavet; den Gang havde 

 man nemlig kun Kundskab om tre eller lire ved Englands og Frankrigs Kyster fangede 

 eller ligefrem strandede Individer; den 18 /i2 1681 drev et Exemplar op ved Mundingen 

 af Tees-Floden, paa Grænsen af Durham og Yorkshire (afbildet af Ray i Willoughbys 

 Ichthyologi) ; i Novbr. 1806 blev el andet fanget i Swansea Bay, et tredje omtales 

 som fanget ved Kysten af Cornwales; et fjerde ved Caèn (1828) 5 ). Nu véd man, 



') Hist. natur. d. poissons VIII, p. 292. 



'') Révision du genre Castagnole (Brama) et description d'une espèce nouvelle, Brama Sausmrii (Mem. 



d. I. Soc. d. phys. et d'hist. nat. de Genève, XVIII, 186(5) p. 176. 

 3 ) Ichthyologische Reise nach Spanien u. Portugal (I. c), 5te Forts. S. 24 — 25. 

 ') Boll. Soc. Adr. Trieste, V, p. 45. 

 5 ) Hist. natur. d. Poissons I. c. 



