85 



493 



at den forekommer ved Madera 1 ) og Lancerote 2 ), og Berthelot omtaler den endog 

 som meget almindelig i den østlige Del af den kanariske Øgruppe/ 3 ). «British Mu- 

 seum» har et Exemplar fra Kap og flere fra engelske Kyster, deriblandt et fra Berwick 

 on Tweed 4 ). Ifølge Pam ell' skal den ikke være ualmindelig ved Skotlands Vestkyst; i 

 Firth of Forth har den oftere vist sig, og den er ikke ubekjendt ved Belfast 5 ). Ved Dan- 

 marks Kyster er den fanget eller opdreven to Gange, ved Helsingør og ved Skagen, sidst i 

 1876; fra de svenske kjendte Nilsson G ) 5 Exempter paa dens Forekomst og Fangst ved 

 Bohusian eller i Sundet, i Aarene 1825 — 50, altsaa et hver femte Aar i Gjennemsnit, alle 

 fra Efter- og Vinterhalvaaret. Efter Boll 7 ) er den endog optraadt i Østersøen; fra 

 Færøerne fik Museet i 1850 et Exemplar af over Vio Metres Længde. 1 Norge er man nu 

 tilbøjelig til at betragte Efterretningerne om, at enkelte Individer ere sete med længere 

 Mellemrum, saa vel i Christianiafjorden som udfor Bergen 8 ), som urigtige; ved Hollands 

 og Belgiens Kyster falder derimod af og til et Exemplar 9 ). — Sammenholder man disse 

 Erfaringer om Hav-Brasenens Forekomst med, hvad der er oplyst om den Dybde, hvori 

 den opholder sig i Middelhavet, kan deraf kun udledes det Resultat, at det er en Dyb- 

 vandsfisk 10 ), der bebor den østlige Del af det store Atlanterhavs-Bækken fra Kap til hen- 

 imod Færø, med den tilhørende store Bugt: Middelhavet. Mærkeligt nok er den (saa vidt 

 mig bekjendt) aldrig bleven meldt fra Vestindiens eller de forenede Staters Kyster. Der- 

 imod har man fra Chile Efterretning om, at dér stundom fanges en Bimna-Vorm, der vel 

 har faaet et eget Navn (B. chilensis Gay, B. australis Valenc.) 11 ), men med Hensyn Iii 

 hvilken Günther og Lun el dog ere enige om, at den, efter hvad der foreligger, ikke 

 kan skjelnes fra Brama Rajii 1 ' 1 ). Er dette rigligt, synes man næsten at turde anläge, at 

 den som adskillige andre Iløjsø- og Dybhavsfiske er udbredt over store Strøg af begge de 



') Lowe, Trans. zool. Soc , III, p. 8. 



2 ) Webb et Berthelot, Histoire naturelle des Iles Canaries. 11. Poissons, p. 39. 



3 ) Berthelot, De la pêche sur la côte occidentale d'Afrique (1840) p. 93. 



4 ) Günther, Catal., Il, p. 409. 



5 ) Prize essay on the natural etc. history of the fish etc. of the Firth of Forth (Mem. Wem. Soc, 

 VII.) p. 210. 



6 ) Skandinav. Fauna, IV, S. 125. 



7 ) Seidlitz, Fauna Baltica. Die Fische der Ostseeprovinzen Kusslands. (Arch. f. d. Nalurk. Liv , 

 Ehst. u. Kurl. (2) VIII, 1877) S. 124. 



8 ) Gollett, Meddelelser om Norges Fiske, Vid. Selsk. Forh. Christ. 1879, S. 30. 



,J ) Schlegel, Natuurlijke historie v. Nederland. De Vissenen. (1869) p. 17. Van Beneden, Les 



Poissons des cotes de Belgique (Mem. Ac. sc. de Belgique, XXX VIII; p. 49. 

 "') «Castagnolo dei gran foun» kalde Fiskerne ved Marseille den (Luuel, 1. c). 

 ") Cuvier, Règne Animal, edit, ill u st. , pl. 44, fig. 1. 



,a ) Gay havde i øvrigt kun faaet den én Gang paa Valparaisos Fisketorv. Til Gay's Værk har jeg ikke 

 havt Adgang; il'ulge Valenciennes afviger den chileniske Havbrasen fra B. Rajii ved Straalelallet. 

 Forskjellen kan, at dømme efter Figuren i «Bègue Animal», édit. ill., ikke være betydelig; det 

 synes dog, som om Øjet laa en Del højere oppe paa Siden af Hovedet end hos B. Rajii. 



