97 



505 



Gange i Totallængden. Øjets Tværmaal er 

 knap en Sjettedel af Hovedes Længde og 

 næppe det halve af Snudens, men indeholdes 

 2V2 Gang i Pandens Brede. Overkjævebenet 

 naar til Øjets Forrand. 



Brystfinnernes Insertionslinie nær- 

 mer sig mere til det vandrette; deres Længde 

 er en Ottendedel af Totallængden. Bug- 

 finnerne ere fæstede et kjendeligt Stykke 

 bagved Brystfinnernes sidste Straale ; deres 

 Længde er en Syvendedel af Totallængden, 

 og de naa halvvejs til Gattet. Byg finnen s 

 (4) Pigstraaler ere helt frie; Hale kj olene 

 ere fuldt udviklede, og Halefligene længere 

 end hos Ungerne. 



fjerde Gang i Totallængden, Højden 3 4 /s Gang. 

 Øjets Tværmaal er rigelig en Femtedel af 

 Hovedels Længde, to Tredjedele af Bandens 

 Brede og kun lidet mindre end Snudens 

 Længde. Overkjævebenet naar til Pupillens 

 Forrand. 



Brystfinnernes Insertionslinie nær- 

 mer sig til det lodrette; deres Længde er en 

 Sjettedel af Totallængden. Bugfinnerne ere 

 fæstede under Brystfinnernes sidste Straale; 

 deres Længde er næsten en Femtedel af 

 Tottallængden , og de naa langt mere end 

 Halvvejen til Gattet. Bygfinnens (4) Pig- 

 straaler 1 ) ere forbundne ved Grunden med 

 hinanden og med den øvrige Del af Ryg- 

 finnen ved Hud. Halekjølene ere tilstede, 

 men svage; Halefinnens Flige forholdsvis 

 korte. 



Til de 6 mørkeblaa skarpt udprægede 

 Tværbaand , der fortsatte sig tydeligt og 

 skarpt begrænsede op i Rygfinnen og ned i 

 Gatfinnen , komme endnu to mørke Baand 

 over Halcfinnen : altsaa 8 i alt. Brystfinnerne 

 ere lyse med mørk Grund, Bugfinnerne mørke 



De 6 mørke Tværbaand paa Hoved, 

 Krop og Hale ere mindre skarpt udprægede 

 end hos yngre Individer; de kunne næppe 

 forfølges op i Rygfinnen, tydeligere ned i 

 Gaifinnen ; Halefinnen er helt mørk med lyse 

 Spidser ; Bug- og Brystfinnerne dunkle paa 

 deres indvendige Side. med hvide Bande og Spidser. 



Til de Torne, hvormed Hovedet er væbnet hos de endnu yngre Lodsfiske, er der 

 endnu ikke Spor hos den her beskrevne lidt over 50 Mm. lange Unge. Disse Torne op- 

 træde derimod hos Individer af 30 — 40 Mm. s Længde; først — naar vi tænke os Under- 

 søgelsen gaa for sig i omvendt Orden af den, hvori Udviklingen har fundet Sted — en 

 større Torn i Forgjælleiaagets Hjørne, derefter en lille oven- og nedenfor dette Punkt eller 

 endnu en fjerde paa denne Knogles nedre Band; en enkelt Skuldertorn er ogsaa mere eller 

 mindre tydelig paa hver Side over Sideliniens Udspring. Bortset fra, at Halekjølene mangle, 

 og fra nogle smaa Forskjelligheder i Legemsdelenes Proportioner o. s. v., have disse 

 Exemplarer imidlertid endnu Habitus af Naucrates ductor, og navnlig samme Tegning som 

 den udvoxne Lodsfisk; dog er det ottende Baand nu kun repræsenteret af en mørk Plet 

 paa hver af de to Balefinneflige. Bugfinnerne ere nu ligefrem fæstede under Brystfinnerne 

 (altsaa længere fortil end tidligere) og naa hos de yngste med deres Spidser lige til Gattet. 

 Den for de ældre Lodsfiske karakteristiske Tegning kan endnu være til Stede hos Unger 

 af 27 — 20 Mm. s Længde; dog er Baandenes Antal gjærne bragt ned til 5 eller 6, stundom 

 er endog et og andet af disse utydeligt; Halefinnen er farveløs, og de andre uparrede Finners 



'l 4 er det normale Tal; jeg har en enkelt Gang truffet 5 eller 6, som det jo ogsaa angives at kunne 

 forekomme, noget hyppigere 3. 



Vidensk Selsk Skr., 5. Række, naturvidensl;. og math. Afd XII. 6. 54 



