522 



114 



Sehn., longipinnis Mitch.) som Rhombus crenulatus Cuv. Denne sidste Henførelse er kun 

 formodningsvis antydet af Günther; men da Museet besidder en lille «Rhombus crenulatus» , 

 som jeg heller ikke skjønner at være andet end en Unge af S. alepidotus (L.), tager jeg 

 ikke i Betænkning at slaa denne Henførelse fast som mere end blot sandsynlig 1 ). 



Bleeker og Günther henføre endvidere C u vi e r' s uApolectus stromateus»" 2 ) som 

 Unge til Stromateus paru Bl. {Str. niger Bl.). Da denne lille Fisk, foruden at have nogle 

 fremstikkende Pigge foran Ryg- og Gattinnen, har to vel udviklede Bugfinner med 

 fuldt Straaletal, kunde dette synes noget overraskende, trods Fiskens Stromateus-agtigc 

 Fysiognomi. Naar man opmærksomt gjennemlæser Beskrivelsen i «Histoire naturelle des 

 Poissons», tror jeg dog ikke, at man vil kunne nære Tvivl om, at Bleeker og Günther 

 have Ret. Hos en for mig liggende ung Str. paru, 4 Tommer lang, er der endnu ligesom 

 et sidste Spor af Bugfinnerne i Form af to Knuder paa det Sted, hvor de skulde have 

 siddet. Cuvier's Exemplarer af hans «Apolectus» vare dog 3 — 4 Tommer lange; men 

 Pariser-Museet besad et yngre, knap 18'" langt, med Ryg- og Gatfinnen løbende ud i 

 længere Spidser (som hos P/ato-Ungerne), og med den hos yngre Makrelfiske ikke ualmin- 

 delige Tegning: 5 brede, lodrette, mørkere Tværbaand. Der er altsaa allerede indenfor 

 denne problematiske «Art», som den er opstillet, en Udvikling, der synes at ville føre over 

 mod Stromateus og særligt mod »S. paru. 



Mig har foreligget en 13 Mm. lang (Halefinnen medregnet) og 7 Mm. høj Stroma- 

 teus-Unge fra Riouw-Strædet (Tab. HI, fig. 16), efter min Mening netop af Str. paru. Den 

 har, som andre unge Makrelfiske, Banden af Forgjællelaaget stærkt takket; Brystfinnerne 

 ere korte, Bugfinnerne dobbelt saa lange, ikke meget kortere end Legemet er højt; de naa 

 følgelig et godt Stykke ind paa Gatfinnen. Der er 2 Pigstraaler i Gatfinnen og 4 i Ryg- 

 finnens forreste Afsnit 3 ), deri altsaa ikke medregnet den første Straale i den egentlige Ryg- 

 og Gatfinne. Straaletallet i disse (D: 45; A: 36) stemmer, saa vidt det har kunnet be- 

 stemmes med Nøjagtighed, med Str. paru. Disse Finners Form, for saa vidt Exemplarets 

 Tilstand tillod at opfatte den med Bestemthed, er gjengivet paa Figuren; det vil ses, at 

 den ved Straalernes mere ligelige Længde er forskjellig fra det senere Stadium (Apo- 

 lectus stromateus), hvor Finnerne allerede stærkt have antaget den falkate Form. En Paa- 

 tegning af Indsamleren (Kpt. Strandgaard) angiver, at den var »grøn og blaa» ; maaske 



M Vort Museums Exemplar er 2 Tommer langt med Halefinnen; Pariser-Museets var knap to Tommer 

 langt. Jfr. Hist. natur. d. Poiss., IX, p. 410 — II, pi. 275. En «Rhombus orbicularis « , nær beslægtet 

 med «Rh. crenulatus» og med »Bh xanthurus» Qu. Gaim. (af Günther henstillet blandt de usikre 

 Former), 40—60 Mm., fra Cayenne, beskrives af Guichenot, Mem. Soc. Imp. Sc. Natur. Cher- 

 bourg, XII, 1866, p. 245. 



2 ) Hist. nat. d. Poiss., VIII, p. 439— 40, pi. 238. 



s ) Afbildningen af «Apolectus stromateus» (C. Val, pl. 238) viser flere Rygpigstraaler ; at dette er 

 urigtigt, fremgaar af Texten: D: 4 . 1 . 43 etc. 



