544 



136 



de variere i Størrelse fra 34 Mm. til 192 Mm. (fra Hagespidsen til Halefinnens Bagrand); 

 Straaletallet i Hyg- og Gattinnen er Ü: 8-)- 1.21 — 23; A: 1 . 1G — 19, for saa vidt som 

 alle 8 Rygpigstraaler ere kjendelige hos de ældre. 



Af de fysiognomiske Forskelligheder, som i ovrigt ville fremgaa bedre af de med- 

 delte Skitser (1 — 5) end af lange Beskrivelser, maa det fremhæves, at hos de voxne eller 

 rettere halvvoxne Exemplarer — thi Arten opnaar en betydeligere Størrelse end vore Exem- 

 plarer vise det — er Forholdet mellem Højden og Længden (maalt som ovenfor) = 1 : 1,6 

 (sjældnere 1 : 1,7 eller 1,8); hos de yngste er Forholdet derimod = 1 : 1,3 à 1,4; med 

 andre Ord: Højden er (som hos adskillige andre Scomberoi'der) forholdsvis størst hos 

 Ungerne, Legemet voxer altsaa stærkere i Længden end i Højden. Den stærke Krumning 

 af Buglinien (Bugens Konturlinie) fra Gatfinnen til Isthmen mellem Gjællespalterne er endnu 

 kjcndelig hos Unger, der have naaet en Længde af 50 Mm., men har dog der allerede 

 begyndt at tabe sig. Hos alle unge Exemplarer (80 Mm. og derunder) findes to Bentakker 

 i Bugkanten, uden Tvivl svarende til de to frie Gatpigstraaler hos Caranæ] hos de ældre 

 blive de utydelige eller forsvinde ganske. Alle nogenlunde udvoxne eller halvvoxne 

 Exemplarer have meget s maa Bugfinner, som dog altid ere lige som afslidte eller 

 afstødte i Kanten; men hos Unger af 35 Mm. s Længde ere Bugfinnerne tværtimod 

 lange, lige saa lange som Brystfinnerne; begges Længde er næsten en Tredjedel af 

 Legemets Højde, og Bugfinnerne naa med deres Spidser til Enden af de forreste ikke 

 meget forlængede Galfinnestraaler; allerede hos Exemplarer af c. 50 Mm. ere de reducerede 

 (ved Brud?) til deres blivende Lidenhed, hvorimod Brystfinnernes Længde tager jævnt til 

 under Væxten , saa at den hos de største er over det halve ( 5 /g eller Vu) af Legemets 

 Højde. Hvad der dog i Særdeleshed bidrager til at give hine spæde, rundbugede Unger et 

 eget Fysiognomi, ved Siden af de forlængede Bngfinner, er den ikke ubetydelige Forlængelse 

 af de fire første fine Bygpigstraaler, især 2den og 3dje, der naa omtrent til Midten af 

 anden Bygfinnes forreste forlængede Straaleparti; men allerede hos Exemplarer af c. 50 Mm. s 

 Længde ere disse Forlængelser aldeles forsvundne; Forkortelsen er ikke alene relativ, saa- 

 ledes at de ikke voxe med, men absolut; selv paa de allerstørste, som foreligge, ere disse 

 Bygpigstraaler absolut kortere end hos hine Unger, og Forkortelsen indtræder, som anført, 

 temmelig brat; under Fiskens senere Væxt blive de, synes det, stedse kortere forholdsvis, 

 men faa en kraftigere Bygning. Ilos hine spæde Unger (35 Mm.) have Bngfinnerne sorte 

 Spidser og et sort Bælte ved Grunden; de have desuden paa dette Trin, i Almindelighed 

 to smaa runde sorte Pletter tæt ved hinanden, lige over og under Sidelinien, tæt 

 bag ved det Punkt, hvor dens horizontale Del slaar over i den buede; endnu hos Exem- 

 plarer af c. 50 Mm. s Længde, hvor Bugens Bunding er svagere og Byg- og Bugfmnernes 

 Forlængelser forsvundne, kunne disse Pletter være tydelige. Hudens Skæl blive først 

 tydelige ved en Længde af c. 100 Mm. 



Gill har (Froc. Acad. Philad. , 1862, p. 136) kjendt slige plettede Unger 1 ) og 

 erkjendt dem for at være Ungerne af Argyr. setijrinnis, men han omtaler ikke de forlængede 



' ) Ogsaa 1'oe}' omtaler dem (Répertorie-, II, p. 370) som tvivlsom Art eller som Unger ;if V. setipinnis. 



