54G 



138 



den skildrede, men fyldigere, og frembyder tillige den Forskjel, at Larveformen, om jeg 

 kan kalde den saa, holder sig længere og derfor træffes hyppigere, hvorfor den tilsyne- 

 ladende træder op med en vis Selvstændighed, hvilket atter har havl til Følge, at dens 

 Sammenhæng med den endelige Form er bleven nægtet. Jeg nærer dog ingen Tvivl om, 

 at Forfatterne til «Histoire naturelle des Poissons» og «Catalogne of Fishes » have i Hoved- 

 sagen opfattet denne Sammenhæng rigtigt, skjønt dette senere er bleven bestridt. For at 

 godtgjøre dette kan jeg her bekvemt gaa den modsatte Vej og begynde fra neden, med de 

 mindste Exemplarer, der have en Længde af 30 Mm. (foruden Ilalefinnens Flige), og derfra 

 folge Udviklingen op efter til de største, 10 Tommer lange (Arten bliver større, indtil 2 

 Fod, men forandrer sig næppe meget efter at have naaet en Længde af 6 Tommer). Vore 

 Exemplarer ere dels fra Vestindien, dels fra Brasilien (Maruim, Bahia, Rio), et enkelt lille 

 fra Guinea-Kysten; ifølge Günther skal Arten ogsaa forekomme i det stille Hav. Straale- 

 tallene har jeg fundet at være: D: 8. 1 22 — 23; A: 1 . 18 — 19; i denne Henseende er der 

 altsaa ingen Forskjel fra A. setipinnis Mitch. 



a. Vort mindste af den her i Træsnittet til Dels gjengivne Række (fig. 1) af Exem- 

 plarer (il Mm., maalt som de andre til Enden af de korte, midterste Halefinnestraaler) 

 (fra Brasilien) har en Højde, som er ' A U af Længden; Bugfinnerne ere meget lange, dog er 

 deres Længde ikke fuldt saa stor som Legemets Højde, men rigelig det dobbelte af Bryst- 

 finnernes; lagte tilbage naa de til Indsnittet i Ilalefmnen; den forlængede, haarfine (2den) 

 Straale i første Rygfinne er længere end hele Fisken, Ilalefinnens Flige medregnede; den 

 følgende (3dje) er nok forlænget , men dog ikke meget længere end de forreste Straaler i 

 anden Rygfinne eller knap det halve af Legemets Højde; de forreste Straaler i Gatfinncn ere 

 ikke fuldt saa lange som de tilsvarende i anden Rygfinne. Buglinien er stærkt krummet 

 fra Gatfinnen til Gjællespalten; der er to faste Torne foran Galfinnen, mellem denne og 

 Bugfinnerne. Disse og den forlængede Del af første Rygfinne ere sorte; der er ogsaa en 

 Antydning af et mørkt Baand fra Øjet op mod Nakken. Hos et Exemplar af samme 

 Slørrelse (fra Guinea-Kysten) ere baade 2den og 3dje Straale i første Rygfinne stærkt for- 

 længede, næsten dobbelt saa lange som hele Fisken. 



b. Det næste i Rækken er kun en Ubetydelighed større (42 Mm.); adskillige 

 Enkeltheder forholde sig dog noget anderledes; Bugfinnerne ere noget længere, naa ud 

 forbi Ilalefinnens Indsnit; Spidsen af de forreste noget forlængede Straaler i anden Rygfinne 

 naa til en lodret Linie fra de midterste Ilalefinnestraalers Rod; baade 2den og 3dje 

 Straale i første Rygfinne ere forlængede i samme Grad, deres Længde be- 

 tydelig større end Legemets Længde, ikke langt fra det dobbelte (73 Mm.); ogsaa de forreste 

 Straaler i Gatfmnen ere lidt længere end hos Exemplaret (a), men i alle andre Henseender 

 forholde de sig ganske ens; der er Spor til nogle mørke Xværbaand paa Rygparliet 1 ). 



') Disse (5) Tværbaand ere endnu tydeligere hos et senere tilkommet kun 30 Mm. langt Exemplar. 

 Højden 24 Mm, altsaa Vs« Bugfinnerne 22 Mm., Brystfinnerne S Mm. Baade 2den og 3dje 

 Straale i forste Rygfinne ere forlængede — dette maa derfor vistnok betragtes som dot 



