550 



142 



Rygfinne (hvilken sidste naar langt ud over Halefinnens Spidser), men fuldt forkortede Bug- 

 finner og første Rygfinne. Spix's pi. 58 ligeledes 1 ), men med den ikke umærkelige Modi- 

 fikation, at Bugfinnerne vel cre korte, men dog naa omtrent til Gatfinnen og ikke ere 

 afbrudte, men have en naturlig Form, hvis ellers Figuren i dette Punkt er at stole paa, og 

 ikke det manglende er bleven suppleret af Tegneren; Swains on' s Arg. triacqnthw er op- 

 stillet paa denne Afbildning. For øvrigt er Swainson's Arg. Mauricei ligeledes en gammel 

 A. vomer med lav første Rygfinne, afbrudte Bugfinner og stærkt forlænget Gatfinne og anden 

 Rygfinne, hvilken sidste naar ud over Halefinnens Spidser, medens Gatfinnens er noget 

 kortere, altsaa en ægte « Selene urgenten». 



M itch ill's «Zens rostratus» (1814, pl. II, fig. 1) repræsenterer et Stadium, hvor 

 Bugfinnerne og første Rygfinnes 2den Straale endnu ere lange, anden Rygfinne og Gat- 

 finnen endnu ikke meget forlængede; det maa derfor antages at være et af de yngre Stadier, 

 men hverken Afbildning eller Reskrivelse ere meget oplysende. De Kay' s A. vomer (pi. 75, 

 lig. 238) kan næppe være fremstillet efter et Exemplar af mere end c. 3 Tommers Længde (d); 

 den har lange Bugfinner og en overordentlig lang 2den Straale i første Rygfinne, men 

 anden Rygfinne og Gatfinnen ere ogsaa temmelig stærkt forlængede. Mitchill's A. capil- 

 laris (pl. II, fig. 2) har første Rygfinnes 3dje Straale stærkt forlænget og lige saa lang som 

 2den , noget som jeg ikke har fundet hos større Exemplarer end med en Længde af 

 50—130 Mm. (c); det er derfor noget paafaldende, at Størrelsen angives til 4V2 Tomme 

 (Halefinnen medregnet?); i øvrigt maa Afbildningen, sammenholdt med Beskrivelsen, kaldes 

 meget unøjagtig. De Kay 's (pi. 27, fig. 82) er maaske efter samme Exemplar (Størrelsen 

 ligeledes angivet til 4V2 Tomme), men 3dje Straale i første Rygfinne er her kun frem- 

 stillet som halv saa lang som 2den, der omtrent er saa lang som Fisken er boj; Bug- 

 finnerne fremstilles endnu som temmelig lange, men naa dog kun til Spidsen af Gatfinnen, 

 der ikke er forlængel i samme Grad som anden Rygfinne, hvis Spidse næsten naar til 

 Halefinnens. Svarer nogenlunde til vor (d), men er noget større. Storer's Arg. capillaris 

 (History Fish. Massach., pl. XIV, fig. 3), kun 2 5 /s" lang (p. 155 hedder det rigtignok 5V2", 

 men dette er aabenbart galt) repræsenterer et yngre Udviklingstrin (mellem a og d) ; første 

 Rygfinnes 2den Straale er meget forlænget, men 3dje forholdsvis kort — det formentlige 

 Hovedmærke for *A. capillaris » svigter altsaa helt — ; Bugfinnerne ere meget lange, anden 

 Bygfinne og Gatfinnen endnu ikke meget forlængede. Jeg ser ikke nogen Mulighed for 

 (med Gill)-) at hævde <>Æ capillaris« som egen Art, udmærket ved, at ikke blot én, men 



') Castelnau (Animaux nouveaux ou rares etc., Il, p. 25) udtaler sig ogsaa for, at Spix's Art, med 

 hvilken den af ham iagttagne ganske stemmer, er en egen Art (A. spixiii; han har set dem i 

 Tusindvis, og de vare alle ens; det kan derfor ikke være tilfældigt, at »ces individus ont une 

 partie de leurs nageoires tronquées». 



J ) Pioc. Ac. Philad., 18G2, p. 437. 



