42 



rina, Pulvinulina) u Lagen, Rotalid (Heterosteginy Cycloclypea, Rotalie), a potvrzuje oprávněnost 

 jednoho z četných a dosud sporných náhledů o vzrůstu skořápky, že totiž každá pseudopodie vy- 

 tvořila kol sebe takový sloupek, jenž pak splynul s ostatními dohromady a jen ono síťkování 

 šestihranné naznačuje meze těch sloupků. Zajisté že velmi jemnými, dobře vedenými řezy by se 

 to dalo dokázati u všech Lagenid. 1 ) Průměr těch porů obnáší O008 mm. 



Ještě jasněji vysvítá poměr neporovité hmoty k porovité na řezu vertikálním podélném 

 (lig. 6.), kdež nám jasná, klínovitá místa naznačují průřezy žeber; na takovém průřezu (fig. 3, 6.) 

 vidíme též kol embryonální komůrky ještě průřez dutinou dvou komůrek, jež ve spirále (někdy 

 nepravidelné) jsou kol ní seřaděny. Za silnějšího zvětšení vidíme někdy na pokraji skořápky ony 

 dutinky podoby hruškovité, jež jsou téhož tvaru a velikosti, jako jsem je shledal u Cristellarie 2 ) 

 a u jiných křídových rodů. 



Na průřezech vertikálních lze výborně sledovali přirůstací vrstvy a kterak pory nepřetržitě 

 i skrze velmi tlusté stěny procházejí. Zhusta se nám podaří na velmi jemných místech řezu do- 

 hlédnouti, kterak jsou pory jakoby ryhované příčně, neb sestavené ze samých prsténků, což sou- 

 visí se vzrůstem skořápky. 



Flabellina elliptica Nils. sp. 

 Tab. VIII. fig. 1.— 8. 



Literatura a synonyma: 

 1827. Planidaria elliptica Nilsson. Petref. suec. íbrm. cret. pag. 11* Taf. 9. fig. 21. 



1840. Frondicularia ovata Geinitz. Charakt. d. Schichten und Petrafacten der sáchsisch. Kreidef. 

 II. pag. 43. Taf. 16. fig. 9., 10. 



1841. Frondicularia ovata Roemer. Verstein. d. nordd. Kreidegeb. pag. 96 Taf. 15. fig. 9. 

 1845. Flabellina cordata Reuss. Verstein. d. bóhm. Kreidef. I. pag. 32. Taf. 8, fig. 37. — 46., 78. 

 1854. Flab. cordata Reuss. Denkschrift d. kais. Akademie d. Wissensch. Bd. VII. p. 67. Taf. 25. 



fig. 6.-8. 



1860. Flab. cordata Reuss. Sitzungsber. d. k. Akad. d. Wiss. Bd. 40, p. 216. 



1861. Flab. cordata Reuss. Sitzungsber. d. k. Akademie d. Wissensch. Bd. 41, pag. 335. 

 1872. Flab. cordata Geinitz. D. Elbthalgeb. in Sachsen. I. 4. pag. 136. 



1874. Flab. cordata Geinitz. Elbthalgeb. II., pag. 97. 



Skořápka plochá, vejčitá neb elliptičná, na konci v tupou špičku vybíhající, zřídka za- 

 okrouhlená. Komůrky, počtem 5 — 20, úzké, z počátku skoro zcela objímající se, obloukovité, 

 sestavené v spirále, která vyniká poněkud z obvodu skořápky ; pozdější komůrky jsou sestaveny 

 v přimce a kryjí se střechovitě. Jednotlivé komůrky odděleny jsou švy, které na mladších zacho- 

 vaných exemplářích jsou jen temně neb modrošedě prosvítajícími čarami naznačeny ; na starších, 

 otřených exemplářích vystupují jako lištny z povrchu skořápky. 



Celkem lze dle tvaru skořápky rozeznávati dvoji formu. Jedna se vyznačuje tím, že má 

 první komůrky sestaveny ve spirále, jež silně vybočuje z elliptičného obvodu skořápky, tak že 

 nabývá tato tvaru rhomboedrického, stěny ostatních komůrek se sbíhají pod ostrým úhlem, tak že 

 skořápka končí ostrou špičkou a největší šířky nabývá blíže středu skořápky. Druhá forma má 

 první komůrky sestaveny ve spirále, jež jest uvnitř asi v jedné (spodní) čtvrtině elliptičného obvodu 



l J Poněkud rozdílně jsou tvořeny podobné sloupky u Globigerinid, a Carter se domnívá, že takové sloupky u Rotalid (Planor- 

 bulina) souvisí s kanalsystemem a že všechny skořápky všech perforovaných foraminifer vlastně jsou složeny ze samých sloupků. 

 z Viz strukturu Cristellaria rotulata Lamarck. 



