46 



Discorbina ammonoides Reuss. 

 Tab. X. fig. 1, a, b, c. Zvětš. 90/1 ; orig. č. 52. 



Synonyma a literatura: 

 1845. Rosalina ammonoides Reuss. Verstein. d. bóhm. Kreideform. I. pag. 36. Taf. 13. fig. 66. 

 1851. Rosalina ammonoides Reuss. Foram. und Entomostr. d. Kreidemergel von Lemberg, p. 36. 



Taf. 3. fig. 2. 



1860. Rosalina itmmonoides Reuss. Sitzungsber. d. k. Akad. d. Wiss. Bd. 40. p. 223. 



1861. Rosalina ammonoides Reuss. Tamtéž. Bd. 44. pag. 316, 330, 337. 

 1865. Discorbina ammonoides Reuss. Tamtéž. Bd. 52. pag. 12. 



1870. Rotalia ammonoides Gůmbel. Sitzungsb. d. k. baier. Akad. d. Wissensch. p. 283. 

 1872. Truncatulina ammonoides J. Parker and R. Jones. Quaterly Journal of the Geolog. Soc. 

 28. May. Nro. 110. 



1874. Planorbulina ammonoides Reuss. Geinitz, Elbthalgeb. II/II. pag. 114. Taf. II. 23. fig. 9. 



Skořápka kruhovitá, z obou stran smačklá, deskovitá, na okraji zakulacená, skládající se 

 ze 3 spiralních, rychle na šířce přibývajících závitků; poslední závitek s 8 — 10 komůrkami. Spi- 

 rální strana málo klenutá, v prostřed slabě vyhloubená; komůrky na této straně jsou méně vypuklé 

 než na spodní, a švy jejich jsou zahnuté ; na straně spodní jsou vypuklejší, nechávají jen poslední 

 závitek, švy dosti hluboké probíhají rovně ku středu skořápky. 



Velikost: 0*4 mm. ■ — Naleziště: Kank, Kamajk ; zřídka. Mimo to je známa z Gaultu, Tú- 

 rami a Senonu. 



Discorbina erassisepta n. sp. 



Tab. X. fig. 2. a, b, c. Zvětš. 110/1; orig. č. 39. Kamajk. 



Skořápka na obou stranách ku středu skoro stejně silně vypuklá, k obvodu nepatrně 

 smáčkla, na hřbetě tupě zaokrouhlená, na straně spirální ve středu slabě vyhloubená ; zevně 

 ze strany spirální patrny jsou 3 závitky (ze strany spodní jen poslední), rychle na šířce přibývající, 

 z nichž na poslední 9 komůrek připadá. Komůrky odděleny jsou mělkými, tlustými švy, silně na 

 zad zahnutými. Poslední komůrka silně ku předu klenutá. 



Velikost: 0*27 mm. ■ — Naleziště: Kamajk; ne zřídka. 



Discorbina lenticula Reuss. 

 Tab. X. fig. 3. a, b. Zvětš. 100/1 ; orig. č. 42. 



Synonyma a literatura: 

 1845. Rotalia lenticula Reuss. Verst. pag. 35. Taf. XII. fig. 17. 



1860. Rotalia lenticula Reuss. Sitzungsber. d. kais. Akad. d. Wissensch. Wien. Bd. 40. p. 221. 



1861. Rotalia lenticula Reuss. Ibid. Bd. 46. p. 82. Taf. 10. fig. 3. 



1874. Planorbulina lenticula Reuss. Geinitz, Elbthalgeb. p. 115. Taf. II. fig. 11. 



Skořápka kruhovitá, na obvodě tupě zašpičatělá, na obou stranách, basální i apikální, skoro 

 stejně klenutá, uprostřed slabě prohloubená. Závitky nejčastěji (2 — 27a) skoro cele se objímající; 

 na poslední závitek připadá 6 komůrek, jež na svrchní (spirální) straně oble 4hranné, na spodní 

 (pupeční) oble 3hranné jsou. Švy mezi komůrkami velmi mělké, mnohdy nezřetelné, slabě oblouko- 

 vité. Poslední komůrka silněji předešlých nadmutá, objímající částečně předchozí závitek, jímž jest 

 její přední ústní plocha silně vykrojena. 



Velikost: 0'3 mm. — Naleziště: Kamajk, Kank; zřídka. Mimo to jest známa z Gaultu, 

 Turonu a Senonu. 



