1 1 



Cristellaria umbilicata n. sp. 



Tab. V. fig. 5, G. Zvětš. 65/1 ; orig. č. (34. 



Skořápka spirální, čočkovitá, na hřbetě oblá. Žebra (5 — 6) slabé zahnutá, rozšiřují se náhle 

 v rozsáhlý pupek, zaují mající více než 1 třetinu průměru skořápky, jenž jest až k samému kraji 

 posunut. Plocha poslední komůrky vypuklá, podlouhle trojhranná. Ústí v samém rohu ústní plochy, 

 obklopené jemnými, čárkovitými brázdami. 



Velikost 0-4 mm. — Naleziště: Kamajk; velmi zřídka. 



Cristellaria obsoleta n. sp. 



Tab. V. fig. 7., 8. Zvětš. 25/1; orig. č. 81. 



Skořápka úplně involutní o 1 — 1 závitku, silně vypuklá, blíže kraje vyčnívajícím pupkem 

 opatřená. Ústní plocha poslední komůrky vypuklá, tupým kýlem vykrojená, po stranách silnými 

 lištnami opatřená. Žebra velmi mírně zahnutá, jen slabými čarami naznačená. Ústi čtyřhranné, nad 

 ústní plochu ku hřbetu posunuté. Povrch skořápky vždy rudohnědý. 



Velikost: 0'6 — 1*5 mm. — Naleziště: Kamajk; dosti hojně. 



Cristellaria similis n. sp. 



Tab. V. fig. 9., 10. Zvětš. 15/1; orig. č. 107. 



Skořápka habitem upomíná velice na podobný druh Crist. lepida Reuss, ale méně zahnuté 

 švy komůrkové, malý, do středu posunutý pupek a hlavně úzká, vejčitá ústní plocha poslední 

 komůrky, jež není předešlým závitkem vykrojena, činí ji rozdílnou. Ustí jest kulaté, na prodlou- 

 ženém konci ústní plošky téměř na samém hřbetě skořápky. 



Velikost: 2 mm. — Naleziště: Kamajk; zřídka. 



Flabellina ďOrb. 1839. 

 Synonyma: Planularia Defr., Frondicularia Delr. atd. 



Charakteristika rodu: Skořápka silně stlačená, listovitá, z počátku spirálně vinutá, 

 později v přímce rostoucí, složená z více nízkých komůrek, jež střechovité nad sebou sestaveny 

 skoro úplně se z předu a po stranách objímají. Ústí jednoduché, terminální. 



Struktura skořápky: (viz Tab. Vílí., fig. 2.— 8.). Učiníme-li si průřez horizontální (fig. 2,3.), 

 pozorujeme embryonální komůrku, jež se jeví co kulovitá bublina tenkostčnná, všude pory dosti 

 hrubými a kolmo ku středu směřujícími prostoupená. K ní se přikládá druhá komůrka podoby 

 sférického trojúhelníka, jejíž stěny jsou o mnoho tlustší. K této se řadí ve spirále ostatní (3—5) 

 komůrky podoby nepravidelných lichoběžníků, které se jednou stranou dotýkají embryonální ko- 

 můrky. Všechny ostatní komůrky v přímce za sebou následují, střechovité jsouce uspořádány. Kraj 

 skořápky jest stlustlý. Použijeme-li silnějšího zvětšení, pozorujeme na takovém průřezu, jak příčky 

 komůrek na vrchole oblouku svého se ukončují, kyjovitě naduřujíce, a nechávají mezi sebou okrouhlý 

 otvor (fig. 4.), jenž jest třemi laločnatými výrůstky stěn komůrek obklopen. Vedeme-li takový hori- 

 zontální řez blíže povrchu, tu uvidíme pory na příčném řezu mezi žebrami. kteráž jsou sama 

 neporovitá. 1 ) Při silném zvětšení, byl-li řez dosti jemný (fig o.), ukazují, že jest vlastně sténá 

 komůrky složena ze samých sloupečků óhranných. v nichž se kulaté otvory (pory) nacházejí Tento 

 zajímavý zjev jest ostatně znám již u mnoha rodů Nummulitidú (Operculina), Globigerm (Globige- 



') Tím jest dokázána příbuznost tohoto rodu ku Cristellarii, jejíž příčky komůrek rovněž neporovité jsou. 



Jar. Perner : Foraminifery českého cenomanu. 



