L>4 



bounkých zrnek, vložených do vápnitého cementu, neb zatmeleny v chitinovitou membránu. Zevní 

 skořápka hladká, často lesklá; vnitřek hladký, zřídka mřížovitý, nikdy labyrintický." (Chállenger 

 p. 336.) 



Tento rod obsahuje velké množství různých forem, jež se shodují (prý) strukturou. Brady 

 rozdělil jej v podrody: Ammodiscus Reuss, Trochammina s. str., Hormosina, Webbina ďOrb. 

 Subgenus Trochammina s. str., by pak obsahoval formy spirálné vinuté, více komůrkaté, ,,jež prý 

 by se." jak míní Biitschli, ..měly sta\éti ke Globigerinidám !" Tento Butschliho náhled ovšem není 

 strukturou oněch forem nikterak ještě dokázán, a zajisté jako u více podobných rodů se stalo, 

 ukáže se, že podobné na nepatrných neb žádných faktech se zakládající rozumování jest neoprávněné. 

 Kdyby se mělo jen ku tvaru skořápky a složení jejímu přihlížeti, tu bychom se mohli zase vrátiti 

 k časům ďOrbignyho. Zde musí rozhodovati struktura skořápky a ta jest u velmi málo forem 

 známa. Jest to skutečně velmi podivno, jak forma tak obecná, jako v našem případě Tr. irregularis, 

 dosud strukturou svou úplně neznáma byla a za imperforovanou se považovati mohla, a přece při 

 systematice často se s ní setkáváme a na jejím dosud takřka neznámém charakteru příbuznost 

 generická a resultáty pro descendenční theorii mají se zakládati. 



Jest dosti pochybno, zdali všechny formy rodu Trochammina s. str. mají tutéž strukturu jako 

 Troch, irregularis P. J. ; pročež strukturu skořápky našeho druhu při popisu jejím vylíčíme. 1 ) 



Geologické rozšíření: Rod tento začíná v kamenouhelném útvaru a největšího rozší- 

 ření dochází v nynějších mořích. 



V českém křídovém útvaru jest rozšířen, ač ne všude hojně, jediný druh: Tr. irregularis 

 (P. J.) Carp. p. p. 



Trochammina irregularis (P. J.) Carp. 

 Tab. IX. fig. 1.— 6. 



Synonyma a literatura. 

 Carpenter. Trochammina irregularis. Introduction to the study of Foraminifera Plate X. hg. 6. — 10. 

 Webbina irregularis ďOrb. Prodrome de Palaeontologie 1850. Vol II. p. 111, Nr."782, 783. 

 Nubecularia irregularis ďOrb. Reuss, Sitzungsber. d. W. Akad. d. Wiss. Bd. 46. 1863. p. 30. 



Skořápka vždy přirostlá na cizích předmětech, nepravidelně elliptičná, neb kruhovitá, více 

 méně klenutá. Obyčejně bývá více (3 — 6) komůrek pospolu řetězovitě spojeno pomocí úzkých, 

 hrdélkovitých výběžků na obou koncích komůrky. Na straně spodní, kterou jest přirostlá, nema 

 skořápka žádné stěn)-. Povrch jest mastně lesklý, malými, nepravidelně roztroušenými dolíčky 

 posázený. 



Struktura. Na průřezu venikálnč vedeném (fig. 3., 5.) vidíme, kterak se stěna skořápky 

 skládá z poměrně tenké, obloukovité lamelly, na koncích, kde se blíží k podložce okrouhle zakončené ; 

 je-li průřez náležitě tenký, vidíme již za mírného zvětšení pory, jež, jak se můžeme i horizontálně 

 neb jinak libovolně vedeným řezem přesvědčiti, směřují vždy kolmo k povrchu skořápky. Průměr 

 jich obnáší 006 — 0*003, tedy dosti hrubé pory. 



Velikost jedné komůrky 03 — 0'7 mm. — Naleziště: Kamajk. Velmi hojně na štítcích 

 Pollicipodů, zřídka na mladých Ostreách. Jest rozšířena v celém svrchním útvaru křídovém. 



') Poněvadž Carpenter ve svém základním díle označuje naši formu pouze jako „Placopsiline form of Trochammina irregu- 

 laris", přidržel jsem se jeho náhledu; neboť o jemnější struktuře rodu Placopsilina, jako vůbec to dosud i u několika velmi obecných 

 rodů foraminifer obyčejným zjevem jest, skoro nic známo není a srovnávací materiál nebyl po ruce. A přece dle souhlasných výroků 

 všech čelných badatelů studium foraminifer bez jích průřezů jest illusorní! 



