8 



t 



Skořápka dosahuje délky až 5 mm a šířky '2.5 mm\ ve tvaru jest velmi proměnlivá. Obyčejně 

 jest podoby biskupské hole, neb baňaté láhve. Nejstarších zevních 8—10 hustě spiralně seřaděných 

 komůrek jest podoby klínovité a tvoří dohromady kouličku, uprostřed trochu prohloubenou, ostatní 

 komůrky, počtem až 6, jsou seřadčny v rovné neb jen málo prohnuté řadě, jsou obyčejně válcovité, 

 zřídka stlačené, mezi sebou nestejně velké a odděleny bývají někde šikmo probíhajícími úzkými 

 švy takže na jedné straně komůrka jest značně vyšší než na druhé. Ústí se skládá z 2 — 6 kru- 

 hovitých otvorů, více měně v pravidelném kruhu sestavených. 



Odrůdu, jež se vyznačuje malými úzkými komůrkami v rovné části, jež vybíhají z prostředku 

 spirály, nazval Reuss Spiroliua lagenalis. 



Další synonyma dle Reusse l ) jsou : 

 Spirolinites Stokesi North. 

 » Murchisoni » 

 Mantelli » 

 Bucklandi 

 » Comptoni Mant. 

 Rovněž sem náleží Hapl. grande Reuss., 2 ) jmenovitě exempláře vyobrazené Beisselem (lit. /. c. 



T. IV. fig. 31. — 40.) úplně odpovídají jak našim tak 

 i Reussovým pozdějším výkresům druhu Hapl. irregulare. 



Průřez ukazuje, že na spiralní části se účastní 12 

 až 23 komůrek; embryonální komůrka u exemplářů s mnoha 

 komůrkami ve spiralní části bývá malá, a u exemplářů 

 o nepatrném počtu komůrek ve spiralní části bývá značně 

 větší, což poukazuje na dimorfismus. Ostatně Beissel (l. c.) 

 vyobrazuje 2 takové průřezy ve své málo známé, ale velmi 

 podrobné a záslužné práci, kde se ten rozdíl ve velikosti 

 embryonálních komůrek dobře jeví. 



Struktura skořápky neposkytuje vůči jiným 

 Lituolidám nic zvláštního. Stěny sestávají z drobounkých, 

 ale poměrně hrubých úlomků křemene, velikosti až 0-18 mm, 

 někdy i sem tam vtroušen jest pyrit, a jehlice hub. Blíže do 

 vnitř jest skořápka z jemnějších úlomků složena, a vnitřní 

 stěny jsou pokryty zvláštním hustým tmelem vápnitým. 



Velikost: délka 1'5 — 4 mm, šířka ve spiralní části 

 21 — 3 mm. 



Naleziště: Stradoun. dosti hojně, jinde pořídku. 

 Dříve bylo uváděno jako význačná zkamenělina pro Te- 

 plické vrstvy; objevení její v bělohorských (turonských) vrstvách podporuje náhled, že Teplické 

 vrstvy (spodní čásť) náleží ještě k turonu. 



1 ) Sitzungsber. Akad. Wiss. 1860. p. 219. 



2 ) Ibid. 1854. 1>. 69. T. XXV. lig. 14. 



a 



Ilaplúphragmiiim irregulare Roem. sp. Vyobraz. 



a) Exemplář s prohloubeným středem spiralní části 

 dli: Reusse strana břišní). Stradouň. Orig. č. 103. a. 



b) Tenký průřez spiralní části skořápky. Stěny ko- 

 můrek vnitř jsou pokryty hustým vápnitým cementem 

 a zevně nemají na povrchu svém hrubá zrna písečná 

 jako jiné druhy, nýbrž písčité součástky stejnoměrně 

 všude jsou rozděleny, a sem tam jsou vtroušeny 

 dlouhé zahnuté křemité lamelly, (snad spiculae hub). 



Prep. č. 108. ZvČtš. 85/1. 



