52 



Tento druh rozeznává se od předešlého tlustou skořápkou, jejížto velká čásť připadá na 

 spiralní komůrky, tak že mladé exempláře od plochých druhů rodu Cristellaria stíží lze rozeznati. 

 Obrys skořápky jest právě tak měnivý jako u Fl. rugosa, a Reuss vyslovil mínění, že jest to pouze 

 odchylný tvar od Fl. rugosa. Taktéž Beisselem (1. c. T. IX.) vyobrazené některé formy sem asi náležejí. 



Beissel (Abh. d. k. preuss. geol. Landesanstalt. p. 49. bez vyobrazení!) uvádí ji jako druh 

 rozdílný od Flab. rugosa Rss. Jeho druh Flabell. Archiaci jest bud' spiralně stočená Frondicularia 

 Archiacina (autorům) nebo varieta od Flabellina rugosa Rss. 



Naleziště: Stradouň; dosti hojně. 



Čeleď Globigerinidae Brady. 



Charakteristiku čeledí a rodů sem náležejících viz Brady : Challenger Report, p. 71 a 588 

 až 589, a Perner, 1. c. p. 44. 



Globigerina cretacea D' Orbigny. 

 D' Orbigny. Foram. foss. Vienne p. 34. Pl. III. fig. 12—14. 



Mém. Soc. géol. France. T. IV. 1840. p. 34. Pl. III. fig. 12-14. 

 Reuss. Verst. I. p. 36. T. VIII. fig. 55. 



« (Geinitz). Grundr. Verstein. p. 668. T. XXIV. fig. 53. 

 Brown. Annals Mag. Nat. Hist. Vol. XII. 1S53. p. 241. Pl. IX. fig. 8 a, b. 

 Eley. Geol. in the Garden 1859. p. 202. Pl. VIII. fig. 5 C. 6 C. 

 Brady. Challenger Rep. IX. p. 596. Pl. LXXXII. fig. 10 a—c (?), 11 a—c. 



Woodward & Thomas. 13. Ann. Rep. Geol. Surv. Minnesota 1884. p. 171. Pl. II. fig. 19; Pl. IV. fig. 14 



až 16 (chybně místo Pl. III. fig. 14—16; IV. 19, 23, 24). 

 Frič. Archiv. Sv. VII. Tepl. v r. 1889. fig. 164. 



Mariáni. Boll. Soc. Geol. Ital. Vol. VII. 1889. p. 289. T. X. fig. 18, 19. 



Beissel. Abhandl. cl. k. preuss. geol. Landesanstalt. 1891. 3 Heft. p. 71. T. XIII. fig. 43—47. 

 Perner. Palaeont. Bohem. 1. 1892. p. 45. T. IX. fig. 7— 10 b. 



Tento druh známý již ze spodního křídového útvaru velice hojně se vyskytuje ve spodních 

 a středních polohách bělohorských vrstev, jmenovitě v semických slínech. Zároveň přicházejí v písčitých 

 sypkých faciích odrůdy popsané Reussem (Neue Foraminiferen aus den Schichten des osterreichischen 

 Tertiárbeckens. Denkschr. d. k. Akad. d. Wissensch. Wien. I. 1849. p. 9. T. II.) jako samostatné 

 druhy: Globig., concinna, diplostoma, které jistě jsou jen více méně involutní formy kosmopolitického 

 druhu Glob. cretacea. Ostatně i tento druh dle mnohých anglických badatelů jest prý pouhou od- 

 růdou třetihorního druhu Glob. bulloides D' Orb-, totožného prý s recentním druhem (pelagickým) 

 Globigerina Murrayi, kterýž jest opatřen dlouhými ostny, jež na písčitém dnu mořském se ulomují 

 a jen hrbolky po nich zbývají, jakéž se skutečně též na fossilních druzích Glob. cretacea a bulloides 

 z pravidla nacházejí. Ostatně i v korycanských vrstvách přicházejí podobné formy (viz Perner 1. c. 

 p. 45. Tab. | fig. — ), které jen větší vydutostí jednotlivých komůrek a bližším seskupením vespolek 

 představují Reussovy formy Glob. concinna, diplostoma. Reussova forma Glob. triloba (Neue Foram. 

 Wien. Tertiárbeck. 1. c.) jest snad jen nepravidelně rostlá Glob. bulloides, nebo4i spíše cretacea, jejíž 

 poslední komůrky velice rychle vzrůstají a málo se vespolek dotýkají. Rovněž i Ehrenbergem (Mikro- 

 geologie. T. XXVII. fig. 59, T. XXX. fig. 38), popsaná Globigerina cretae Ehbg,, jakož i Glob. 

 íoveolata Ehbg. (ibid. T. XXIV. fig. 49), jsou pouhá synonyma typického druhu Glob. cretacea D' Orb. 



