Při pořádání palaeontologipkého materiálu z českého siluru, jenž do Českého Musea byl 

 snesen za dávných let, hlavně péčí prof. Dra Ant. Friče, a při revisi ohromného materiálu sbírky 

 Barrandovy přišel jsem na mnoho nových věcí, které jednak pro svou zvláštnost neb geologický 

 výskyt zasluhují, aby byly uveřejněny; a to tím spíše, anto dílo Barrandovo spějíc ku svému ukončení, 

 neposkytuje příležitosti, aby se v něm ještě uvedly doplňky o fauně, náležející různým skupinám. 

 Umínil jsem si tudíž v menších pojednáních popsati ty nejdůležitější nálezy čas od času jako 

 » Miscellanea silurica Bohemiae*. V této práci popíši 4 různé zkameněliny z komárovských rudo- 

 nosných vrstev, D — d$ % jichž studiem geologickým se delší dobu zabývám, a z kterých dosud jen 

 velmi málo zkamenělin jest známo. (Barrande znal vyjma 12 brachiopodů pouze 2 trilobity z těch 

 vrstev; toť vše!) Mimo to popisuji zde jednu bizarrní zkamenělinu z D — d 4 , kterou řadím prozatím 

 k Monticuliporidam. Některé z těch nových nálezů jsou i geologicky velmi důležité, anto nám po- 

 dávají kriteria ku správnějšímu parallelisování vrstev českých, než to bylo dosud možno, jako na 

 příklad nález Cheirura v D — d í (}. 



Cheirurus Hofmanni n. sp. 



Tab. I., obr. 1. — 5. Výkres v textu č. 1. 



Až dosud byli z komárovských vrstev, D — ^/j, pouze 2 trilobiti, a to jen ve dvou exem- 

 ) lářích známi; totiž Harpides Grimi Barr. a Amphion Lindaueri Barr., kterážto unika nalézají se 

 nyní ve sbírce Barrandově. V loni podařilo se mi získati několik zbytků trilobitů z těchto vrstev, 

 a po bližším studiu objevilo se, že náležejí novému druhu rodu Cheirurus, jejž ku cti mého přítele 

 prof. A. Hofmanna, který mi byl při pořízení illustrací k tomuto spisu velice nápomocen, pojmenoval 

 jsem Cheirurtis Hofmanni. Materiál, jejž jsem měl ku zpracování, skládá se ze 3 glabell, skoro 

 úplných, s protiotisky a krásně zachovalou strukturou, 2 kusů s několika články thorakalními, 1 hybné 

 tváře a několika menších úlomků z různých částí cephalothoraxu. Jest to tudíž, vzhledem k nesmírné 

 vzácnosti trilobitů z pásma D — d x p, velmi četný materiál. Všechny kusy pocházejí z konkrece krevelu, 

 obalené tufem mandlovce, jakéžto konkrece jsou v rudonosném pásma D — d$ pravidelným zjevem. 

 Konkrece ta nalezena byla u Kvánč v materiálu, jenž byl při čistění jedné šachty dobyt. 



Glabella jest silně vydmuta a skoro vejčité podoby, čímž upomíná na druh Cheir. globosus 

 z D — d±. Laloky průčelní na ní scházejí, a místo vrásek jsou vyvinuty pouze 3 jamky, z nichž 

 spodní jamka jest nejvčtší, střední o málo menší, a horní jest jen nepatrně široký, ale dosti hluboký 

 dolíček. Přesnou podobu jamek těch, které zajisté byly velmi hluboké, s ostrými okraji a uvnitř 

 se rozšiřovaly, nelze udati, anto vždy buď lpí část krevele na těch místech, nedadouc se odstraniti, 

 aneb jest okolí, s částí glabelly odtrženo na protiotisku. Oči byly, podle jediné zachované hybné 

 tváře soudě, velmi malé, úzké, na polokruhovité lištně; podle ní probíhal šev, skoro týmž směrem 

 jako u spodnosilurskeho druhu Cheir. pater, jen že za glabellou zahýbal dle vydutosti její více na 



