INDLEDNING 



En af de Opgaver, det Ferskvandsbiologiske Laboratorium naturlig maatte stille 

 sig, var Tilvejebringelsen af bathymetriske Kort over vore større Søer. Det kunde vel 

 ikke ventes, at Udarbejdelsen af saadanne Kort vilde give synderlig nye eller uventede 

 Resultater, men det drejede sig alligevel om en Opgave, som man, naar et saadant La- 

 boratorium var oprettet, ikke ret vel kunde lade helt ude af Betragtning. Det synes 

 at være en aim. Regel, at den Del af et Territoriums Reliefforhold, hvortil Kendskabet 

 sidst af alt erhverves, er vedkommende Territoriums Sobunde. Kendskabet til de til- 

 grænsende Haves Dybder og Landes Højdeforhold over Havet gaar altid forud for Kend- 

 skabet til Dybdeforholdene i de Soer, som findes i vedkommende Landomraade. Dette 

 er fuldkomment naturligt, thi Kendskabet til Sobundens Reliefforhold spiller hverken 

 kommercielt eller industrielt den Rolle, som Kendskab til Oceanernes Dybdeforhold 

 og til Fastlandets Terrainforhold nødvendigvis gør. Ogsaa for Ferskvandsfiskcrierne 

 har de bathymetriske Kort, særlig i et Land, hvor Søerne er saa smaa som vore, og hvor 

 selv de største kun ernærer nogle faa Fiskerfamilier, en meget ringe Betydning. Kun 

 naar Søbækkcnernes samlede Vandmasse skal udnyttes industrielt, maa Søens Mid- 

 deldyb, for at man kan danne sig et Skøn over, hvor længe Vandet opholder sig i Søen, 

 og hvor stor Søens samlede Vandmasse er, nødvendigvis kendes. Hertil kræves imid- 

 lertid et nøjere Kendskab til Soens Bathymetri; hvor der har været Tale om slig Ud- 

 nyttelse, er derfor altid bathymetriske Undersøgelser gaaet forud. 



Det er egentlig først i de sidste 30 Aar, at man har begyndt at udfore nøjagtige 

 bathymetriske Kort over Søerne; endnu er saadanne væsentHg kun udarbejdede over 

 europæiske Soer. Som de, der er bedst kendt og snarest vedkommer os, maa særlig her 

 fremhæves FoREL'sKort over Genfersøen (1892); Bodenseeforschungen's Kort over Boden- 

 sec (1893); Penck's og Richter's: Atlas der oesterreichischen Al|)enseen (1897). Geist- 

 beck's Kort over: Die Seen der deutschen Alpen (188.")); Delebeqi e's Kort over: les 

 lacs français (1898); Braun's (1894), og Bludau's (1903) Undersøgelser over' nordtyske 

 Soer i ca. 1900, Uhle's over Starnbergersee 1901, Samter's over Madiisee 1905, Halb- 

 FASs' Undersøgelser i Nordtyskland i 1900—1910, Trybohm's Kort over en Del svenske 

 Søer 1895 — 1905, Ramsay's Kort over Ladoga i 1911, de ungarske Undersøgelser over 

 Balatonsø (1897) og Russernes over Aral- og Bajkalsøen. 



Det største og betydningsfuldeste Arbejde er dog det. Sir .John Murrav efter egen 

 Plan og for en stor Del for sine egne Midler i de sidste 10 Aar har ladet udføre over skotske 

 Søer. Resultatet foreligger i 6 store Bind: Bathymetrical Survey of the Freshwater lochs 



