in Scotland (1910); det kolossale Arbejde og den mægtige Publication med flere Hun- 

 drede Kort er bekostet af ham og en anden skotsk Rigmand, Mr. L. Pullar. 



Her hjemme er i saa Henseende hidtil næsten intet udrettet; Feddersen har tegnet 

 ct bathymetrisk Kort over Tjustrup Sø, Birkedommer Fiedler et over Esrom Sø, Amt- 

 mand Vedel et over Sorø So og Feilberg et over Arresø; Kortene er maaske i sig selv 

 meget gode, men paa en større Nøjagtighed gør de næppe Krav. De Oplysninger, som 

 det var muligt at skaffe Prof. Halbfass, da han udarbejdede sit Værk: Die Morphometrie 

 der europäischen Seen (1903), var derfor kun ubetydelige; da Arbejdet kom, viste det 

 sig, at Danmark paa dette Omraade stod tilbage for de fleste andre Lande. 



I adskillige Lande er de bathymetriske Undersøgelser af de ferske Vande knyttet 

 nær til vedkommende Landes geologiske Undersøgelser (Jentsch : Nordtyskland, Ramsay: 

 Finland); Søerne undersøges saavidt muligt i nøje Tilknytning til Udarbejdelsen af de 

 Maalebordsblade, hvorpaa Søerne Hgger. Dette er i mine Øjne ogsaa den naturhge Frem- 

 gangsmaade. 



I Virkeligheden er Sporgsmaalet om Maaden, hvorpaa vore Søbækkener er op- 

 staaede og udformede, ingenlunde uden geologisk Interesse. Basis for en hvilken 

 som helst Drøftelse i saa Henseende maa altid det bathymetriske Kort være. Isen, 

 der har formet vort Lands Overflade med dets Hoje og Dale, har ogsaa enten direkte 

 ved sin furende Kraft eller ved sine Gletscherfloder udhulet og dannet Sobækkenerne. 

 Under Israndens Oscillationer har Afløb og Tilløb skiftet Plads og Vandstanden varieret. 

 Om alt sligt aflægger mer end et af vore Søbækkener Vidnesbyrd. Siden Istiden har 

 Sobækkenerne været de store Bassiner, hvori Masser af Materiale har bundfældet sig. 

 Den primære Bund ligger mer eller mindre dybt under det sedimenterede Materiale. 

 Dette Materiales Beskaffenhed, afhængigt som det er af de Jordarter, hvorigennem Flo- 

 derne skærer deres Lejer, og af de Omdannelsesprocesser, der foregaar paa Søbunden, 

 kan ikke siges at mangle geologisk Betydning. 



Ud fra disse Betragtninger og i Overensstemmelse med Forholdene i andre Lande, 

 laa det da nær, at de bathymetriske Undersøgelser blev knyttede til Danmarks geolo- 

 giske Undersøgelser. Herimod blev da i første Instans mine Bestræbelser rettede; dog 

 her stødte jeg paa afgjort Modstand. Det er en ubestridelig Kendsgerning, at naarsom- 

 helst der indenfor de geologiske Kortblade har været Landoverflade, der har været dækket 

 med Ferskvand, har Danmarks geologiske Undersøgelse altid gaaet ud fra, at i saa Fald 

 kom det Stykke Land ikke Undersøgelsen ved; Kortbladene over Nordsjælland, hvorpaa 

 der dog ligger nogle af vort Lands største Søer, er faktisk færdig udarbejdede, uden at 

 man faar andet at vide om Søerne end deres Størrelse, deres maximale Dybde og delvis 

 lidt om deres større Udbredning i ældre Tid. Det var for en væsentlig Del Henvendelsen 

 fra Prof. Halbfass og ikke mindst en Meddelelse om, at han selv foreløbig ønskede at 

 udarbejde et bathymetrisk Kort over vor interessanteste So, Hald Sø, der bevirkede, at 

 jeg henvendte mig til Carlsbergfondets Direktion med Forespørgsel, om det vilde hjælpe 

 til, at LTndersøgelsen kom i Gang. Da jeg maatte formode, at Svaret vilde blive gunstigt, 

 udarbejdedes foreløbig følgende Arbejdsplan. 



Det maatte være naturligt at undersøge de til et samlet Afvandingsomraade hø- 

 rende Søer. Da den aldeles overvejende Del af do ferskvandsbiologiske Undersøgelser 

 var udført i de Søer, der hører til Mølleaaens Afvandingsomraade, ansaas det for rigtigst 



