7 



at paabegyiide Undt'rs()fii(.'lsi'n lier. 1 lortil koin, at den sLorstc at" de her omhandlede 

 Søer, Furesø, vistnok tillige er vort Lands dybeste Sø med Dybder efter Sigende paa 

 ca. 38 m. 



Der foresloges altsaa en bathymetrisk Undersøgelse af Molleaaens Søer, ialt 6 — 

 nemlig: Aaens Kildesø, Bastrup Sø, Farum Sø, Furesø, Bagsværd Sø, Lyngby Sø og Sølle- 

 rød Sø. Da man imidlertid maatte vente, at selve de bathymetriske Resultater i det 

 hele ikke vilde blive særlig interessante, samt at Kortene ikke heller vilde kunne faa 

 synderlig praktisk Betydning, maatle det være ønskeligt — for at give hele Undersøgelsen 

 større Værd — at man benyttede Lejligheden til at knytte visse biologiske Biunder- 

 søgelser til Hovedundersøgelsen. 



L Der maatte formentlig blive en let og enestaaende Lejlighed til under Hoved- 

 undersøgelsen at faa Søernes Vegetation nøje kortlagt. Ganske særlig har vort Kend- 

 skab til de submerse Plantebælters Udbredelse udadtil, saavel som ogsaa deres 

 floristiske Sammensætning, vistnok hidtil været meget ringe. Bortset fra den botaniske 

 Interesse, der vilde knytte sig til Undersøgelsen, hvis den udvidedes paa den angivne 

 Maade, vilde denne ogsaa vinde i ren limnologisk Henseende. Det er altid af Interesse 

 at være klar over, hvorledes Størrelsesforholdet i en Sø er mellem den plantebevoksede 

 Del af Søbunden og den nøgne Sobund. Dette Forhold kan beregnes som en simpel Brøk, 

 der vistnok i mange Tilfælde ret nøje er i Stand til at angive vedkommende Sos Værdi 

 i forskellige rent praktiske Henseender: Rorskær, Fiskerispørgsmaal; man tør formentlig 

 gaa ud fra, at under iovrigt lige Forhold vil den Sø, der har det bredeste Vegetations- 

 bælte og det ringeste vegetationslose Areal for mange Fisks Vedkommende, ogsaa være 

 den, der bedst egner sig som Fiskevand. Kendskabet til Vegetationsbæltets Bredde vil 

 endvidere, naar Talen bliver om at sænke Vandstanden og samtidig söge at raade Bod 

 paa den Skade, der forvoldes ved at forringe Legepladsernes Størrelse, være af ikke ringe 

 Betydning. Der kan endvidere gøres opmærksom paa, at Forholdet mellem den vege- 

 tationslose og den vegetationsdækkede Del af Søbunden delvis angiver Forholdet mellem 

 den iltforbrugende og iltproducerende Del af Søbunden. Kendskabet til denne Faktor 

 bør vistnok heller ikke undervurderes, men for stor Vægt kan der dog ikke lægges paa 

 den, dels fordi ogsaa Planktonet spiller en stor og maaske større Rolle som Iltproducent, 

 dels fordi baade Vegetationszonen og den pelagiske Region jo ikke alene er iltproduee- 

 rende, men ogsaa paa Grund af det rige Dyreliv og under Dekompositionsprocesserne 

 er Iltforbruger. Noget Maal for Iltforbruget haves ikke og kan vanskelig faas, bl. a. 

 fordi det skifter til de forskellige Aarslider og fra Aar til Aar. Alligevel tror jeg, at man 

 i fremtidige Søbeskrivelser ved Siden af Angivelsen over Størrelse, H. o. H. o. s. v. burde 

 opføre et Tal, der angav Storrelsesforiioldet mellem den vegetationsdækkede og vege- 

 tationsfrie Del af Søbunden. 



2. I 1901 ])Iev mit Arbejde: »Studier over Søkalk, Bonnemalm og Sogytje« publi- 

 ceret. Disse Studier blev ganske særhg udført i Furesøen og havde blandt andet den 

 Opgave at udrede Kalkaflejringernes Genese. Den kemiske Side af Sagen behandledes 

 senere af Bronsted i hans og mit Arbejde: Chemisch-physicalische Untersuchungen 

 der dänischen Gewässer (1912). Siden den Tid har mange beskæftiget sig med disse Sporgs- 

 maal. Det traf sig saa heldigt, at Passarge, samtidig med at jeg studerede Kalkaflej- 

 ringerne i Furesø, underkastede ganske lignende Dannelser i Lychenersoerne (Havel- 



