10 



nødvendigt. Hvor jeg vidste, eller havde Indtrykket af, at Sobundcn frembød større 

 Uregelmæssigheder, tog jeg langt flere Lodskud end der, hvor jeg blev klar over, at Sø- 

 bunden var en Slette eller frembød en jævn hældende Flade. Det er efter mit Skøn Kom- 

 binationen af Princippet om Lodskudslinier med regelmæssige Afstande og det mere 

 subjektive Skøn af, hvor Lodskud fortrinsvis skal tages, der giver det solide bathyme- 

 triske Arbejde. Princippet: blot at lægge en Række indbyrdes parallele Lodskudslinier 

 med samme Afstand tværs over Søen og paa Basis af dem alene at tegne Kurverne, er 

 i mine Øjne ganske forkasteligt; man opnaar derved kun at faa et meget løseligt Skøn 

 over Søens bathymetriske Forhold. 



Det er dette Princip, der bevirker, at de fleste limnologiske Kort byder paa saa 

 overordentlig regelmæssige Dybdekurver, som i de fleste Tilfælde vistnok kun har 

 meget lidt med Virkeligheden at gøre. Det, det gælder om, er ligesom at fole sig frem 

 med Loddet over Søbunden og, naar man har Indtrykket af Uregelmæssigheder, lade 

 Lodskuddene falde meget tæt. 



For Genfersøens Vedkommende har Forel arbejdet efter samme Methode som jeg. 

 Ude paa de store Flader har han kun 5 Lodskud pr. Kvadratkilometer, ved Rhonens 

 Indløb, hvor der findes Banker, 110. 



Samtidig med at jeg udførte de bathymetriske Undersøgelser, arbejdede Cand. Boye 

 Petersen i Alm. i sin egen Baad med de botaniske Studier. Dette gjordes paa den Maade, 

 at han med saavidt mulig samme Afstand, eller hvor særlige Forhold gjorde det 

 ønskeligt, inde i Land plantede Flag og derpaa trak en 100 m Linie ud vinkelret paa 

 Kysten. Han var endvidere udstyret med lange Bambusstænger inddelte i Metre; for 

 hver 5te Meter toges Dybden. Samtidig toges Dybden, hvor Phragmites, Scirpus og 

 Potamogeion ophørte. Paa Enden af Stangen var en Plade, der bragte de submerse Planter 

 op. Naar Boye Petersen var færdig med Dagens Arbejde, stod der altsaa langs Kysten 

 en Række smaa Flag mellem de store Stationers Flag, som Guiderne havde sat op. Den 

 følgende Dag blev da disse Smaaflag pladsbestemte af Guiderne og indsamlede. Derved 

 fik vi en Mængde yderst nøjagtige Maalinger, dels af Breddernes Hældningsvinkler, dels 

 af Plantevæksterne (se nærmere B. P.'s Afsnit). Nøjagtigheden er drevet saa vidt, at 

 mange særhg fremtrædende Plantegruppers Udstrækning, f. Eks. svømmende Aakande- 

 grupper er blevet nøje trigonometrisk bestemte. For Studiet af Væksten af dem kan dette 

 i Fremtiden faa sin Betydning. (Om Methoderne ved den botaniske Undersøgelse se 

 nærmere B. P.'s Afsnit). 



Hvor Vegetationerne havde en Bredde af over 100 m og bestod af uigennemtrænge- 

 lige Skove af Kogleaks og Rør, gik vi med Motoren ned langs Scirpiis-Phragmites-Ran- 

 den og lod denne indlægge ved en Række Punkter, der bestemtes af Guiderne; tillige 

 anvendtes Stadiemaahng (se B. P.). 



Medens det er Generalstaben, vi skylder hele den øvrige Arbejdsmethode, er denne 

 Del udarbejdet af B. P. og mig. .Jeg tror, vi alle var enige om, at denne Afdeling af Under- 

 søgelserne var meget værdifuld; langtfra at sinke Undersøgelsen, simplificerede den denne. 

 Den Del af Kortlægningen, der tager Tid, er nemlig Kystlinien. Er den stærkt indskaaren, 

 kræves der talrige Opstillinger af Guiderne; det er de mange Opstillinger, man saa vidt 

 mulig maa undgaa. Idet B. P. med sine 100 m Liner undersøgte denne, kunde Guiderne 

 se ganske bort fra alle Smaabugter, hvad der sparede megen Tid. 



